ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 682, 2018-07-16 11:40

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 16 ביולי 2018, ד' באב תשע"ח.

יעקב מרגי: הנושא: היערכות לפתיחת שנת הלימודים במגזר הערבי.

יעקב מרגי: נמצא איתנו מנכ"ל משרד החינוך.

יעקב מרגי: בשנים שאני מכהן כיו"ר ועדת החינוך, סוגיית הדיון הזה, היערכות לפתיחת שנת הלימודים, ישיבה אחת חגיגית שמכילה את הכול מכל, אין בזה כלום והחלטתי שאני אחלק את זה לפרוסות.

יעקב מרגי: ייחדנו דיון מיוחד לחינוך במגזר הערבי.

יעקב מרגי: אני חושב שהמגזר ראוי להתייחסות והנה אני אומר לכם, אני מצהיר הצהרה כאן.

יעקב מרגי: המושב הבא, כפי שידעתי לייחד דיונים אינטנסיביים לנושא של החינוך המיוחד, במושב הבא אתמקד בשימת דגש בלקונות שיש במערכת החינוך במגזר הערבי, דיון אחר דיון עד שנצליח להביא.

יעקב מרגי: כשמתעסקים בהרבה נושאים, ומשרד החינוך הוא משרד ענק עם אתגרים רבים, ומה לעשות, בורחים לנו דברים מבין האצבעות.

יעקב מרגי: לא שלא נעשה כלום.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע עכשיו סקירה של מנכ"ל משרד החינוך שהוא והשר מחויבים להצעיד קדימה את המגזר.

יעקב מרגי: ישנם צעדים שנעשו.

יעקב מרגי: יש עוד הרבה מה לעשות.

יעקב מרגי: יכול להיות שצריך לבחון את מה שנעשה אם זה בסוף מביא לכלל תוצאה הנדרשת והמצופה, אבל למה שאני אקח את רשות הדיבור?

יעקב מרגי: מכובדי, המנכ"ל.

עיסאווי פריג': כל ישיבה שלך היא חגיגית.

יעקב מרגי: תודה רבה אדוני.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

שמואל אבואב: צהריים טובים אדוני היושב ראש, אנחנו שמחים להתארח בוועדת החינוך ובעיקר לגולל את היקף העשייה בחברה הערבית על כל רבדיה.

שמואל אבואב: הנושא של החברה הערבית מעסיק אותנו מאוד.

שמואל אבואב: השר העמיד את זה בסדר עדיפות.

שמואל אבואב: אנחנו עושים מאמצים רבים בכדי להגיע לתוצאות שאני אנסה להציג בתמציתיות.

שמואל אבואב: מתוך 600 בתי ספר שיש בחברה הערבית יצא לי להזדמן באופן אישי להגיע ללמעלה מ-300 בתי ספר, כך שראיתי את הדברים באופן בלתי אמצעי.

שמואל אבואב: פגשתי עם המנהלים ואת אנשי החינוך בבתי הספר שלהם ומה שנציג כאן זה לא רק סטטיסטיקות, אלא נקודת מבט של המציאות שאותה אנחנו חיים ביום-יום.

שמואל אבואב: המטרה הראשונה שלנו הייתה וקיימת ושרירה, לצמצם את הפערים במיצ"ב, במתמטיקה, באנגלית, בשפה ובמדעים.

שמואל אבואב: אין פה מצגת ואני לא רוצה כרגע להאריך.

שמואל אבואב: כל התחומים האלו במגמה של עלייה.

שמואל אבואב: הם במגמה של פער לעומת החברה היהודית, אבל אנחנו במגמה של עלייה.

יוסף ג'בארין: מה מגמת הפער?

שמואל אבואב: בגלל שאין מצגת, אז אני לא אציג כל דבר.

שמואל אבואב: הפער הולך ומצטמצם.

שמואל אבואב: המגמה היא ברורה, שההישגים הולכים ועולים ותיכף אני אסביר איך.

שמואל אבואב: שניים, בגרות.

שמואל אבואב: אנחנו רואים את הבגרות במגמת עלייה.

שמואל אבואב: אנחנו רואים את הבגרות במגמת צמצום הפערים.

שמואל אבואב: אנחנו רואים את הבגרות במגמה של בגרות איכותית שמתאימה לאקדמיה.

שמואל אבואב: אנחנו מסתכלים על 5 יחידות מתמטיקה.

שמואל אבואב: במגזר היהודי זה 14%, בחברה הערבית זה כבר מגיע ל-10.5%.

שמואל אבואב: יש מה לשפר, אבל אנחנו במגמת התקדמות.

שמואל אבואב: אנחנו מסתכלים כמה לומדים 4 ו-5 יחידות באנגלית.

שמואל אבואב: אנחנו רואים מגמה של עלייה.

שמואל אבואב: לקחנו את בתי הספר וחיפשנו את בתי הספר האדומים, אדוני היושב ראש, בתי ספר שפעמיים, שש שנים לא מגיעים להישגים במיצ"ב ובבגרות.

שמואל אבואב: איתרנו כ-89 בתי ספר.

שמואל אבואב: לכל בית ספר הצמדנו שני אנשים, אחד שעוסק בצד הארגוני והשני בצד הפדגוגי.

שמואל אבואב: בחינוך הטכנולוגי אנחנו רואים את הצורך לחדש את המגמות, להרחיב את מספר התלמידים שהולכים למגמות טכנולוגיות טובות, מתקדמות שמאפשרות להם להשתלב בחברה האזרחית.

שמואל אבואב: הגענו ל-45% מהתלמידים.

שמואל אבואב: הבאנו פה תמונות אבל אין מצגת, כך שאני לא יכול להראות.

שמואל אבואב: חידשנו עשרות סדנאות למגמות טכנולוגיות.

שמואל אבואב: השפה העברית - השפה העברית היא חשובה מאוד, ועל סמך מה אנחנו אומרים את זה?

שמואל אבואב: כשאנחנו שואלים את התלמידים בסקרים שלנו, 50% מהתלמידים בחברה הערבית אומרים, אין לי איפה לדבר עברית מעבר לבתי הספר.

שמואל אבואב: שואלים אותם מה המוטיבציה שלך, מה הרצון שלך, אנחנו רואים למעלה מ-80%, ולכן הוספנו השנה שעות בגני הילדים, כיתות א' עד י"ב, שעות תוספתיות לדיבור.

שמואל אבואב: למה זה כל כך חשוב?

שמואל אבואב: משום שילד שיש לו פוטנציאל ויש לו יכולת ויש לו כישורים, ואנחנו רואים את זה בהישגים הלימודיים, אבל אין לו שפה, הוא הולך לראיון, הוא מאבד את הביטחון שלו.

שמואל אבואב: הוא לא מאבד את הפוטנציאל, הוא לא מאבד את היכולת, הוא מאבד את הביטחון ולכן זה כל כך חשוב.

שמואל אבואב: הדבר הבא - תקציב דיפרנציאלי.

שמואל אבואב: הסדרנו את התקציב הדיפרנציאלי ביסודי, הסדרנו בחטיבות ועלתה פה ביקורת צודקת, חוזרת ונשנית, לא סיימת את המהלך, לא עשיתם את זה בתיכונים, ובתיכונים הפער הוא פער גדול.

שמואל אבואב: לראשונה השנה, אדוני היושב ראש, אנחנו יוצאים לדרך עם תקציב דיפרנציאלי בתיכונים.

יעקב מרגי: מה זה אומר?

שמואל אבואב: זה אומר 120 בתי ספר, 720 כיתות, 535 מיליון שקלים במספר שנים, מתחילים תקציב דיפרנציאלי בחטיבות העליונות.

שמואל אבואב: זה לא היה.

יעקב מרגי: תוספתי?

שמואל אבואב: תוספתי, ברור, ואז אם היינו רואים במצגת, אנחנו היינו רואים את הפער הולך - - -

באסל גטאס: שמוליק, בחטיבות העליונות, תדגיש על זה.

באסל גטאס: אנחנו יודעים על היסודי.

יעקב מרגי: איך זה הולך לעבוד?

שמואל אבואב: בדיון הקודם שעשינו פה אמרנו, זה היה ביסודי ובחטיבות הביניים.

שמואל אבואב: העליתם בצדק, אמרתם, רבותיי, במקום שצריך להמשיך את זה בתיכון אין תקציב דיפרנציאלי, ולכן נכנסים לתיכון - - -

עיסאווי פריג': איך זה ברמת סיפור יום?

עיסאווי פריג': בית הספר התיכון מקבל אליו את התקציב?

שמואל אבואב: בית הספר התיכון מקבל השנה תוספת של שעות.

שמואל אבואב: שניים, תוספת גם שקלית, יותר ממה שהיה בעבר, ובהדרגתיות של כמה שנים אנחנו מצמצמים את הפערים.

שמואל אבואב: תזכרו את המספרים של הפערים.

שמואל אבואב: הדבר הבא, החינוך הבלתי פורמלי.

שמואל אבואב: 150,000 ילדים היום בחברה הערבית נמצאים בחינוך הבלתי פורמלי.

שמואל אבואב: בחוגים - 47,000.

שמואל אבואב: בפעם הראשונה, ואתם מסתובבים שם ואנחנו הולכים למקומות.

שמואל אבואב: אני מפה נוסע לפגוש את כל רכזי החוגים בחברה הערבית ומוודא ישוב-ישוב שאנחנו מתקדמים קדימה, ואנחנו רואים חוגים באומנות, במוסיקה, בתיאטרון, בטכנולוגיה, במתמטיקה, באנגלית, בשחייה.

שמואל אבואב: לא סתם שעות ולא סתם דברים אלא עומק שמקדם את תרבות שעות הפנאי.

שמואל אבואב: אנחנו רואים את מספר תנועות הנוער שגדלו, את ארגוני הנוער.

שמואל אבואב: הסתכלנו באלו ישובים אין כרגע ארגוני נוער ותנועות נוער ופתחנו בחלק ניכר מהמקומות.

שמואל אבואב: חופשת האביב - בפעם הראשונה 85% מהתלמידים היו בחופשת האביב.

שמואל אבואב: תחשבו, תהיה לנו חופשת אביב, חופשת חנוכה וחופשה של החופש הגדול.

שמואל אבואב: זה משמעותי.

שמואל אבואב: הדבר הבא זה סטודנטים לתואר.

שמואל אבואב: בכדי להעמיק ולהגדיל ולהרחיב את מספר הסטודנטים שהולכים לתואר באוניברסיטאות במדינת ישראל, עשינו את תוכנית רואד, לקחנו 50 ישובים ערביים, היינו ב-25.

שמואל אבואב: לקחנו את התלמידים בי"א-י"ב, הוספנו שעות, מגמה ללכת לאוניברסיטאות בכדי להגיע לתוצאה שמספר הסטודנטים הולך וגדל.

שמואל אבואב: מורים - עלתה טענה חוזרת ונשנית על כך שבשיטה הקיימת לא תמיד המורים המתאימים מגיעים אלא המורים שמגיע תורם, אבל זו השיטה, ולכן מה שאנחנו עושים השנה, אנחנו את כל הפעולות האלה עושים עם ראשי הרשויות, עם ועדת המעקב של הרשויות המקומיות עושים עבודה חשובה מאוד.

שמואל אבואב: אנחנו לוקחים 500 מועמדים.

שמואל אבואב: אנחנו לוקחים את הטובים, מאתרים אותם, עושים בחינה בשפה, עושים ראיון ביכולות בכדי להעצים קבוצה ולהביא טובים, והמסר, שאנחנו מגייסים אנשים טובים למערכת.

יעקב מרגי: אנשים טובים, השאלה אם המכללות טובות.

שמואל אבואב: הבינוי - אנחנו השנה משקיעים 821 מיליון שקלים ב-1,178 כיתות.

שמואל אבואב: מי שמסתובב היום רואה תנופה גדולה של בנייה.

שמואל אבואב: אני לא משלה פה אף אחד, לא הגענו למנוחה ולנחלה.

שמואל אבואב: יש עוד הרבה עבודה לפנינו, אבל ההיקף הוא לא בהשוואה למה שהיה.

שמואל אבואב: הדבר הבא הוא הצללה.

שמואל אבואב: אנחנו לוקחים את המגרשים ומסדרים הצללה.

שמואל אבואב: בסופו של דבר רבותיי, אם אנחנו מסכמים את השנה, יש השקעה שהיא לא בת השוואה לעבר.

שמואל אבואב: הפער עוד גדול לפנינו, אני לא רוצה להשלות אף אחד, אבל אנחנו בכיוון נכון, אנחנו בעבודה משותפת נכונה ואני מאוד אופטימי, כי אנחנו נגיע בסוף להישגים.

שמואל אבואב: לילדים האלה יש כישרון, יש להם יכולת ואנחנו נצליח להביא אותם להצלחה בחברה.

יעקב מרגי: רבותיי, זו סקירה, אני ביקשתי על רגל אחת כי המנכ"ל יכול היה להציג את המצגת.

יעקב מרגי: לפי איך שהוא הגיש לי אותה, גם שעה שהקצאתי לא תספיק ואני רוצה לשמוע את הדוברים.

יעקב מרגי: אני רוצה שהמנכ"ל ישמע את הדוברים.

יעקב מרגי: מאחר ויש כאן נוכחות מכובדת של חברי הכנסת, אני חוזר לנוהג הרצוי והמקובל שאני נוהג בוועדה, שיהיה לסירוגין.

יעקב מרגי: מאחר ויש הרבה בקשות דיבור וגם חברי כנסת, נעשה חבר כנסת-אורח, חבר כנסת-אורח לפי סדר הישיבה.

דב חנין: רק היוזמים, חבר הכנסת ג'בארין וחבר הכנסת גנאים.

יעקב מרגי: תקשיבו לי, אל תשנו לי את תקנון הכנסת.

יעקב מרגי: היוזם היחיד פה זה אני.

יעקב מרגי: אם לא רציתי, לא הייתה ישיבה.

יעקב מרגי: אמרתי ובצדק, מסעוד גנאים ישב לי פה על הווריד.

יעקב מרגי: ברצותי, עשיתי זאת כי חשבתי שזה נכון לייחד דיון נפרד לנושא הזה.

יעקב מרגי: מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: תחילה, אני מודה לך מאוד, אדוני היושב ראש על קביעת הדיון הזה.

מסעוד גנאים: את הדיון יזמו חברי הכנסת מהרשימה המשותפת, חברי ועדת החינוך, אני וחנין זועבי וד"ר יוסף ג'בארין.

מסעוד גנאים: אני מודה למנכ"ל.

מסעוד גנאים: הוא כיבד אותנו בנוכחות שלו.

מסעוד גנאים: אנחנו מעריכים את פועלו, מעריכים את הסיורים שלו בשטח שאנחנו רואים אותם כל יום שישי וזה טוב מאוד, זה מראה על מגמה.

מסעוד גנאים: אני רוצה לברך את כל הנוכחים שכולם מכובדים.

מסעוד גנאים: חשוב לי, אדוני היושב ראש, שתשמע את כולם.

מסעוד גנאים: חשוב לי, אדוני המנכ"ל, שתשמע את כל הנוכחים.

יעקב מרגי: אם תקצרו נשמע את כל הנוכחים.

מסעוד גנאים: אני מקצר.

מסעוד גנאים: יש הרבה סוגיות בחינוך הערבי, אבל בוא שאנחנו נסכם דבר אחד: החינוך הוא הדבר העיקרי שטמון בו מנוף השינוי.

מסעוד גנאים: אם רוצים השתקפות לצדק, לשוויון, לשגשוג ולפיתוח כלכלי, חברתי, זה רק דרך חינוך.

מסעוד גנאים: מי שמשפיע עלינו כבני אדם פה בישראל, המשפחות שלנו ומערכת החינוך, לכן אנחנו רוצים חינוך ערבי טוב.

מסעוד גנאים: יש מגמה של עלייה בהישגים, בתקציב.

מסעוד גנאים: לא די.

מסעוד גנאים: הדרך ארוכה.

מסעוד גנאים: אנחנו מוכנים לכל שיתוף פעולה למען חינוך טוב.

מסעוד גנאים: מילה אחרונה.

מסעוד גנאים: חינוך טוב, הישגים, אי אפשר לעשות מבלי מורה טוב, לכן הכשרת המורה, העצמתו הוא דבר חשוב מאוד בעשייה החינוכית.

מסעוד גנאים: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מאזן גנאים, בבקשה אדוני.

30803: אני רוצה להודות לאדוני היושב ראש, לכבוד המנכ"ל.

30803: אני רוצה להגיד לכבוד המנכ"ל, זה לא מובן מאליו שאתה מבקר בשבתות בתוך בתי הספר, אז בהזדמנות זאת בשם כולם אני רוצה להודות לך על כל העשייה שלך.

30803: ללא ספק, יחד עם חבריי ראשי הרשויות וכל החברה הערבית חרטנו על דגלנו את נושא ההשכלה שהוא מאוד חשוב לחברה הערבית.

30803: אני לא אחזור על כל מה שאמר כבוד המנכ"ל, אבל נושא החינוך הטכנולוגי מאוד חשוב לחברה הערבית.

30803: זה אחד.

30803: אנחנו מדברים על 4,000 כיתות לימוד.

30803: פגשתי את טמיר בן משה, סמנכ"ל הבינוי שיושב פה.

30803: אומר לי, כמעט 2,000 כיתות לימוד.

30803: בכל זאת גם 2,000 כיתות לימוד חסרות בחברה הערבית.

30803: לפי דעתי זה המון.

30803: החינוך הבלתי פורמלי ללא ספק הוא נושא מאוד חשוב, הפורמלי והבלתי פורמלי, אבל נושא המסלול הירוק בתוך החינוך הבלתי פורמלי, לצערי אין אדם יותר מאיתנו שיודע מה הצרכים של בני הנוער בחברה הערבית ולכן המסלול הירוק הוא חסם רציני בפני התוכנית הזאת.

30803: נושא החסמים – אם לא נקים צוות בין-משרדי שיפתור את נושא האדמה - יש לנו כסף, אין לנו אדמה לבנות, אז אם לא תקום ועדה בין-משרדית - - -

יעקב מרגי: וזה חוזר על עצמו בכל דיון.

30803: נכון, אבל צערי, אדוני היושב ראש, בינתיים לא מקימים ועדה כזאת וכל זמן שלא מקימים ועדה כזאת, לצערי לא נוכל להתקדם.

יעקב מרגי: ולסיכום, משפט הכי חזק שלך.

30803: להרחיב את תוכנית מיגור האלימות גם בגיל צעיר בתוך בתי הספר לחברה הערבית.

יעקב מרגי: תודה אדוני.

יעקב מרגי: איימן עודה, ראש הרשימה המשותפת, בבקשה.

איימן עודה: כבוד היושב ראש, כבוד המנכ"ל שמואל אבוהב וגם עבדאללה חטיב שאנחנו מעריכים את פועלכם וגם את הכוונות.

איימן עודה: יש גם כמה סוגיות בכיוון הנכון שאנחנו שמים לב אליהם.

איימן עודה: שלושה דברים בבקשה: אחד, היום הכנסת עלולה לחוקק את החוק הגרוע שבתולדותיה ולפגוע בשפה הערבית.

איימן עודה: אני חושב שרוח הדברים מהוועדה הזו צריכים להגיע לשר, התנגדות טוטאלית, עקרונית נגד הפגיעה בשפה הערבית.

איימן עודה: שר החינוך לצערי הרב גם תומך, גם דוחף בכיוון הזה ואני חושב שרוח הדברים מהוועדה הזו צריכה להגיע לשר.

איימן עודה: הדבר השני, אני מבין את חשיבות השוק.

איימן עודה: אין דבר שהוא פורץ דרך בכל ההיסטוריה יותר מהשוק, וזה לפעמים, דרך אגב לכיוון הטוב, אבל גם במקרים רבים לכיוון הרע.

איימן עודה: למשל, אין לי ספק שהתלמיד הערבי צריך להתחזק בשפה העברית כי זה מאוד חשוב לעתיד שלו, וגם באנגלית, אבל יש לו גם את שפת האם שאנחנו צריכים לדאוג לה במערכת החינוך הערבית, שאני חושב ואני מדגיש שאחרי 922 אחד מהדברים שנשארו מאחור זו השפה הערבית בבתי הספר הערביים ולכן צריך לתת את הדעת על הנושא הזה.

איימן עודה: הסוגיה השלישית שהיא מבחינתנו מצב חירום מספר אחד זה האלימות והפשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית.

איימן עודה: אני וחברי מסעוד גנאים ישבנו עם כבוד המנכ"ל וגם חברנו עבדאללה חטיב.

איימן עודה: דיברנו שהשנה הבאה תהיה שנת מאבק נגד אלימות ופשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית בתוך בתי הספר, כי יש כל מיני כיוונים איך למגר את הפשיעה והאלימות בקרב האוכלוסייה הערבית, אחד מהם זה החינוך בתוך בתי הספר.

איימן עודה: אני מקווה שנכריז על השנה הבאה כשנת מאבק נגד אלימות בתוך בתי הספר הערביים.

איימן עודה: תודה.

יעקב מרגי: תודה אדוני.

יעקב מרגי: יוסף מנסור, בבקשה.

יוסף מנסור: שלום לכולם, יוסף מנסור, מנהל בית ספר מקיף כאוכב.

מסעוד גנאים: תגיד מה הייחוד של בית הספר.

יוסף מנסור: כן, כן.

יעקב מרגי: רק ברשותך, מונחת פה עבודה שעשתה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

יעקב מרגי: תשתמשו בזה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני התעקשתי שהם יציגו את זה, אבל מפאת קוצר הזמן.

יוסף מנסור: בית ספר מקיף כאוכב הוא בן שש שנים, אבל מהמחזור בראשון שניגש לבגרות הוא זכה בהצטיינות.

יעקב מרגי: באיזה אזור כאוכב?

קריאה: משגב.

יוסף מנסור: זה ליד סח'נין.

יוסף מנסור: בשלוש השנים האחרונות זה עם 98% זכאות, 27% מצטיינים.

יוסף מנסור: זה מהאחוזים הגבוהים בכל המדינה.

יוסף מנסור: 80% בגרות איכותית.

יעקב מרגי: מה שקורה במשגב ראוי לציון מבחינת הדו-קיום וההשקעה.

יוסף מנסור: כנראה.

יוסף מנסור: גם במגזר הערבי יכול להיות בית ספר מצטיין אם אנחנו נייצר את המשאבים באופן נכון, באופן מיטבי, באופן יעיל.

יוסף מנסור: קודם כול באמת תודה רבה למנכ"ל משרד החינוך שמואל אבוהב שהוא עושה עבודה שיטתית.

יוסף מנסור: הוא יורד לרזולוציה הקטנה במגזר הערבי, מבקר בהרבה בתי ספר.

יוסף מנסור: יש עלייה ניכרת במגזר הערבי בכל התחומים: בזכאות, במיצ"ב, ב-5 יחידות אנגלית, ב-5 יחידות מתמטיקה, אבל יש עדיין פער.

יוסף מנסור: צריך לגשר על הפער.

יוסף מנסור: יש עוד הרבה משאבים שצריכים להשקיע במגזר הערבי.

יוסף מנסור: אני מדגיש שצריך להשקיע בחינוך הטכנולוגי, בפתיחת מגמות טכנולוגיות.

יעקב מרגי: אני אגלה לך, זה הופיע במצגת, אבל שוב, באילוץ, אבל טוב שאתה אומר את זה.

יוסף מנסור: זה נותן מענה להרבה תלמידים מחוננים, הרבה תלמידים גם מהצד השני, נותן אופקים חדשים לתלמיד.

יוסף מנסור: אצלי בבית הספר זה אחד הסודות להצלחת בית הספר שיש מגמות טכנולוגיות, מגמות הנדסת אלקטרוניקה.

יוסף מנסור: אני במקור מורה להנדסת אלקטרוניקה, אז הלכתי לכיוון הזה וזה נתן הרבה תנופה לבית הספר.

יוסף מנסור: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה.

סעיד אלחרומי: תודה אדוני היושב ראש, תודה לכבוד המנכ"ל שהגיע וכיבד אותנו בנוכחותו היום.

סעיד אלחרומי: אני חושב שהדיון, יש לו חשיבות מיוחדת דווקא בימים של לחץ ושל פעילות מואצת של הכנסת.

סעיד אלחרומי: בתחילה אני חייב להודות לצוות המקצועי שגם הגיע, עבדאללה, מוחמד אלהיב, אושרה, מפקחת מחוז דרום, ואני חייב להודות שיש שיתוף פעולה מצוין עם הצוותים המקצועיים.

יעקב מרגי: בדרך כלל משרד החינוך, מהפחד מהיושב ראש מגיעים פה בהרכב מכובד.

סעיד אלחרומי: הם מכובדים בכל אופן.

סעיד אלחרומי: אנחנו מרגישים שיש סגירת פערים ואנחנו מרגישים שיש התקדמות וחייבים להודות בזה.

סעיד אלחרומי: אנחנו מעודדים את זה ובאמת רואים את זה בעין טובה, אבל גם כאיש חינוך וגם כראש רשות בתקופה מסוימת, אנחנו בדרך הנכונה צריכים להאיץ את המאמץ הזה ולכן שלוש סוגיות אני צריך להזכיר: א', נושא גני הילדים בכפרים הלא מוכרים זה נושא שאנחנו התחלנו בו - - -

יעקב מרגי: מחויבים לו בוועדה כבר שלוש שנים.

סעיד אלחרומי: מחויבים לו והיו הרבה דיונים.

יעקב מרגי: התקדמנו, לא מספיק, ולא הכול תלוי בכם.

סעיד אלחרומי: ב', בית ספר ביישוב רחאמה.

סעיד אלחרומי: היישוב רחאמה זה ישוב דרומי.

סעיד אלחרומי: אנחנו דיברנו על זה בעבר.

סעיד אלחרומי: אני מקווה שבהתדיינות מול המינהל, מול רשות הבדואים נגיע בסופו של דבר להחלטה, גם מול מועצת היישוב ירוחם שיש לה נכונות לקחת אחריות על בית הספר ועל הגנים ברחאמה.

סעיד אלחרומי: שלוש, הנגשת בתי הספר בעיקר בכפרים הלא מוכרים מבחינת כבישי גישה.

סעיד אלחרומי: בחורף אנחנו בתחילת שנת לימודים, כל חודשיים מתחיל החורף, בוץ נוראי בחלק מבתי הספר.

סעיד אלחרומי: אנחנו עושים מאמץ מול משרד התחבורה, אבל זה עדיין חייב דחיפה, אדוני המנכ"ל.

סעיד אלחרומי: ג'.

סעיד אלחרומי: כבוד היושב ראש, עשינו דיון בשבוע שעבר בנושא החינוך הבלתי פורמלי וקשירת הנושא עם האלימות, ולכן יש לנו משאב בכפרים הלא מוכרים, שזה בתי הספר הרשמיים.

סעיד אלחרומי: הם נסגרים בשעה 15:00.

סעיד אלחרומי: בואו ננצל אותם אחרי הצהריים, כי אין שם מוסדות לחינוך בלתי פורמלי.

יעקב מרגי: מקובל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אחמד ג'בארין, יו"ר פורום ההורים הארצי בחברה הערבית.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

אחמד ג'בארין: שלום לכולם, תודה לך יושב הראש, גם למנכ"ל שמואל אבוהב על המאמץ שלו לקדם את הפעילות שלו ואת העניין של החינוך בחברה הערבית.

אחמד ג'בארין: בשמי ובשם כל ועד ההורים הארצי בחברה הערבית, מברך את כולנו לפתיחת שנת הלימודים החדשה 2018-2019 שתהיה שבה יישמו את כל משאלות ליבנו ושתהיה שנה מוצלחת ופורה במלוא משמעות המילה.

אחמד ג'בארין: בראשית דבריי, אדוני המנכ"ל, אני פונה למשרד החינוך להכיר בוועד ההורים הארצי בחברה הערבית כארגון המייצג את ועדי ההורים בחברה הערבית ולפעול לשיתוף פעולה למען קידום ושיפור מערכת החינוך בחברה הערבית, יחד.

אחמד ג'בארין: אני מאוד מקווה שכל מה שמוצג על ידי משרד החינוך, שיהיה בשטח, לא רק שיהיה בגדר סטטיסטיקה.

אחמד ג'בארין: במערכת החינוך בחברה הערבית ישנם חסרים רבים וגדולים מאוד שמחייבים התערבות משרד החינוך באופן מיידי כאשר הוא הגוף היחיד בעל הסמכות הרשמית.

אחמד ג'בארין: כוועד הורים אנחנו מאמינים בצורך הכרחי ונחוץ ביותר לשתף מומחים ממערכת החינוך הערבית ולשתף אותנו כוועד הורים בכתיבת תוכניות הלימודים הקשורות לאוכלוסיית התלמידים הערבים על מנת שתוכניות אלו יבטאו את הצרכים התרבותיים והחינוכיים והמורשתיים.

אחמד ג'בארין: העניין של שיבוץ המורים במערכת החינוך בחברה הערבית - מצד אחד בבתי הספר היסודיים שיטת השיבוץ שונה מהשיטה הנהוגה בחברה הלא ערבית.

אחמד ג'בארין: מנהל בית הספר בחברה הערבית לא יכול לשאת באחריות על צוות שהוא לא בחר ואין לו חלק בזה.

אחמד ג'בארין: מצד שני, בעניין של בתי הספר התיכוניים, ישנם שיקולים לא מקצועיים ואף אינטרסים פוליטיים מובהקים מצד הרשות.

יעקב מרגי: נגעת בשיבוצים, אמרת הכול.

יעקב מרגי: תקשיב, אין ספק, בשיבוצים, ככל שהייתה נוסחה, עדיין יש תחושה שהעסק חורק.

יעקב מרגי: אני שמח שקשה לעשות עקיפות, אבל עדיין כנראה בתחושה המקומית אנשים מרגישים שיש בשיטה הזו של מילוי מקום ואחר כך דין קדימה וכל מיני פרצות שקוראות לגנב, סליחה, זה ביטוי מושאל.

יעקב מרגי: תתכנסו, אני חושב שצריך לבדוק את זה ובפרט שיש הרבה מורים ומורות שמכתתים גלגליהם בדרכים מהצפון לדרום מדי יום ביומו שנים רבות.

יעקב מרגי: נגעת בנקודה חשובה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת טלב אבו עראר.

טלב אבו עראר: תודה מכובדי היושב ראש, מכובדי המנכ"ל.

טלב אבו עראר: אני באמת מברך את חברי הכנסת היוזמים, חברי, מסעוד וחברי, ד"ר יוסף, גם חנין זועבי.

טלב אבו עראר: אין ספק שנכנס מנכ"ל משרד החינוך לתפקיד, אנחנו מרגישים את השינוי, שיש באמת כוונות ורצון והתחלנו להרגיש את זה בשטח.

טלב אבו עראר: אני רוצה להתייחס ברשותך לחינוך בחברה הערבית הבדואית בנגב שד"ר מוחמד אלהיב שם עושה עבודת קודש בנוסף למנכ"ל שהוא גם לא יום ולא לילה.

יעקב מרגי: עכשיו מה חסר.

טלב אבו עראר: בואו נדבר קודם כול על מושג ההסעות במידת האפשר.

טלב אבו עראר: לא רוצים לשמוע.

יעקב מרגי: כמה שאפשר לצמצם ילדים מוסעים ביישובים.

טלב אבו עראר: יש לנו שטח ענק, אפשר לבנות בתי ספר.

טלב אבו עראר: דיברנו על זה ואני מקווה שכבוד המנכ"ל יעשה את זה במידת האפשר, לצמצם כמה שיותר את התלמידים המוסעים.

טלב אבו עראר: זה גורם לשני דברים: לאחוז הנשירה וגם לתאונות דרכים, והיו בעבר תאונות דרכים.

טלב אבו עראר: לגבי החינוך הבלתי פורמלי - אולי בישיבה שהייתה בבאר שבע אני דיברתי בצורה גסה, אבל לא הובנתי נכון אולי.

שמואל אבואב: פעם ראשונה.

טלב אבו עראר: תקציבים יש.

טלב אבו עראר: אני יודע שיש תקציבים אבל אין שם יישום, למה?

טלב אבו עראר: יש קשיים שם לתקנים בהם ראשי הרשויות שקשה להם או לא ניתן להם לבצע את התוכניות ולהקים מבנים ליישוב, ואולי שמעת במו אוזניך מה אמר ראש הרשות - - - שאמר באמת, יש לי בעיה עם המבנים.

טלב אבו עראר: מסגרות חינוך - יש צמצום במספר הילדים שלא היו להם מסגרות חינוך, אבל עדיין לא הושלם.

יעקב מרגי: התחלנו ב-5,000.

טלב אבו עראר: נכון מאוד.

יעקב מרגי: והיום?

טלב אבו עראר: היום נשאר כמות - - -

יעקב מרגי: כמות גדולה, לא מבוטלת.

טלב אבו עראר: עכשיו לגבי בחינות המיצ"ב.

טלב אבו עראר: שלחתי אתמול שאילתה לגבי מועד הבחינות.

טלב אבו עראר: זה נופל ממש ברמדאן.

טלב אבו עראר: קשה לילדים בגילאי 10-12 לעשות את הבחינה ברמדאן כשהם צמים.

טלב אבו עראר: אצלנו בכיתה א', צם, כיתה ב', צם, אז באמת קשה להם לעשות את הבחינות האלו החשובות כל כך בחודש הרמדאן, אז לדחות את זה למועד אחר ואני מודה לכולם.

טלב אבו עראר: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: עבד אל כרים אזברגה, בבקשה.

עבד אל כרים אזברגה: אני לא רוצה להאריך.

עבד אל כרים אזברגה: יש לי דרישות.

עבד אל כרים אזברגה: קודם כול, בית ספר לחינוך מיוחד.

עבד אל כרים אזברגה: אני מדבר בשם רמלה-לוד.

עבד אל כרים אזברגה: יש שם 60,000 תושבים.

עבד אל כרים אזברגה: אני חבר מועצת העיר לוד.

עבד אל כרים אזברגה: אנחנו צריכים בית ספר לחינוך מיוחד לחברה הערבית, בית ספר טכנולוגי ברמלה-לוד.

עבד אל כרים אזברגה: אגב, יש לנו שני בתי ספר טכנולוגיים גם ברמלה ולוד, אבל זה מבנים קטנים שמכילים כ-100-150 ילדים.

עבד אל כרים אזברגה: הם סך הכול מחזיקים את הילדים.

עבד אל כרים אזברגה: זה לא טכנולוגי, אין שם מגמות, אין שם מעבדות, אין שם כלום.

עבד אל כרים אזברגה: אנחנו חייבים בית ספר יסודי לחברה הערבית בלוד.

עבד אל כרים אזברגה: הצפיפות היא מאוד גבוהה.

עבד אל כרים אזברגה: אנחנו לאחרונה רואים שמציבים קרוואנים בתוך החצרות של בית הספר.

עבד אל כרים אזברגה: זה גם לוקח את החצר וגם יותר עושה צפיפות.

עבד אל כרים אזברגה: אין לנו שטחים.

יעקב מרגי: המנכ"ל מכיר, שמע, הבין.

עבד אל כרים אזברגה: אני קודם כול מעריך.

עבד אל כרים אזברגה: המנכ"ל ביקר הרבה פעמים בלוד.

עבד אל כרים אזברגה: אני לא נפגשתי איתו, אבל אני יודע, ראיתי תמונות וסיפרו לי המנהלים.

עבד אל כרים אזברגה: אנחנו חייבים מרכז להורות ולמשפחה שזה כולל כל השירות - - -

יעקב מרגי: תרשה לי ברשותך, סוגיית מרכזי הורות ומרכזי משפחה, קיימנו כאן דיונים על כמה מודלים חשובים שיש בארץ, אשדוד, ראשון.

יעקב מרגי: זה דבר שמחולל פלאים.

יעקב מרגי: אני חושב שהגיע הזמן שהמדינה תיקח את זה כפרויקט לאומי, תעשה בהדרגתיות להתחיל לפרוס את זה בארץ, בהתחלה במחוזות ואחר כך לרדת לרמת ישובים, דבר מבורך, דבר רציני שאפשר ללמוד.

יעקב מרגי: המודל קיים, אפשר להעתיק אותו, לשפר אותו.

יעקב מרגי: המוצר הזה נדרש בחברה הערבית.

עבד אל כרים אזברגה: עוד משפט אחד.

עבד אל כרים אזברגה: אנחנו מאוד מבקשים, אדוני המנכ"ל, להוציא את רמלה ולוד משיטת הניקוד של שיבוץ מורים, ואני כבר אומר לך, אנחנו לפני שלוש-ארבע שנים נאבקנו על כיתות, על מזגנים.

עבד אל כרים אזברגה: הפעם אנחנו ניאבק על השיטות של המערכת.

עבד אל כרים אזברגה: עם כל הכבוד, אנחנו לא חוות ניסויים.

יעקב מרגי: תשכנע אותי ברמלה ובלוד למה לא.

עבד אל כרים אזברגה: אני אגיד לך למה לא.

עבד אל כרים אזברגה: ביפו, הם שייכים למחוז המרכז.

עבד אל כרים אזברגה: המנהל קובע מי המורה שמלמד אצלו.

עבד אל כרים אזברגה: אני, סבע סרסור וטארק אבו חיש לא קובעים מי מלמד אצלי.

יעקב מרגי: תודה אדוני.

יעקב מרגי: חבר הכנסת חאג' יחיא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב ראש, קודם כול אני מברך, מברך את המנכ"ל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המנכ"ל, זו הקדנציה השנייה שלו כמנכ"ל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה לעשות את זה בנקודות כך שממש נהיה ממוקדים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו רואים מגמה לטובה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המגמה היא כתוצאה מהשקעה בתקציבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם למשרד שלך, כי אתה אמון עליו, יש תוכנית שפרוסה לפי זמן, מתי אנחנו נגיע לשוויון?

עבד אל חכים חאג' יחיא: את המושג שוויון פערים, לא מקובל עלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה להיות סגירת פערים והאם יש לה תוכנית?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה על זה תשובה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם יש תוכנית, מתי אנחנו סוגרים את הפערים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שניים, העניין של מורים והשיבוץ של מורים חדשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המספרים, אפילו אם אנחנו נדבר על מעל 10,000 מורים שמחכים, יש לנו אפשרות להוציא מורים ותיקים לפנסיה כשהם מבקשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם יש לכם תוכנית להוצאת מורים ותיקים שמבקשים לצאת לפנסיה כדי לתת את האפשרות גם למורים חדשים להיכנס?

עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של מחסור בחדרי לימוד, יש את הבעיה של מחסור בקרקע, אני העליתי את זה פעם פה וקיבלתי תשובה בזמנו שהבעיה היא בעיית קרקע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מקומות שמתחילים להכין תוכניות מתאר ותוכניות מפורטות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה שהמשרד שלכם, אם כבר באותה תוכנית נקבע שזה שטח ציבורי, למה לא לקחת את החלק הזה, לעשות תוכנית מפורטת נקודתית לבית הספר שתרוץ עם התכנון של בית הספר ואז לפני שהכול מסתיים, אנחנו חוסכים את הזמן, לא מחכים לאישור של התוכנית כדי לאשר את האפשרות או לפחות לקנות קרקע במקומות מסוימים כחלק ממיזם כדי לסגור את העניין של מחסור בחדרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הנושא של הנשירה - הנושא הזה, יש את הקב"סים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כנראה שהנתונים שיש להם שם, יש מקומות שחסרים קב"סים שירשמו את הילדים שנושרים ואז המספרים שמגיעים הם לא נכונים, כי אנחנו מכירים הרבה תלמידים שהם כבר במעגל העבודה, הם מחוץ לבתי הספר אבל עדיין רשומים בתוך בתי הספר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של השפה הערבית, אני חושב שצריך לבחון את האפשרות עם האוניברסיטאות לתת בונוס לשפה הערבית ולהגדיל את מספר יחידות הלימוד ואז יהיה יותר כבוד ותהיה התייחסות יותר טובה לשפה הערבית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מברך את המנכ"ל על השימוש במושג של חברה, אוכלוסייה, ולא מגזר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עמרן אגבאריה.

עמרן אגבאריה: שלום לכולם, אני מברך על הדיון החשוב הזה, אך סלחו לי שאני קצת אקלקל את השמחה מהנתונים שהוצגו בהתחלה.

עמרן אגבאריה: אני עמרן אגבאריה, אני נציג של המורים הערבים לאזרחות ושל פורום המורים הערבים לאזרחות.

עמרן אגבאריה: שלחנו לאחרונה גם מכתב מפורט לכבוד המנכ"ל עם כל הבעיות שאנחנו חווים.

עמרן אגבאריה: אני אתחיל שלצערי הרב אנחנו בשנים האחרונות, כאשר אני מדבר "אנחנו", אני מתכוון הן למורים והן לתלמידיי.

עמרן אגבאריה: אנחנו חווים הדרה הולכת ומתרחבת ומעמיקה יותר ויותר במקצוע האזרחות.

עמרן אגבאריה: אני אתן ברשותך כמה דוגמאות.

עמרן אגבאריה: בהקשר של התלמידים אני רק אגיד שהמקצוע של האזרחות הפך להיות המקצוע שמייצר אי שוויון מספר אחד במדינה, היות שהנתונים האחרונים שיש לנו מצביעים על זה שבשנת 2014 50% מהתלמידים הערבים במדינה נכשלו בבחינת מקצוע האזרחות, ומה שיותר עגום, שאין לנו נתונים יותר עדכניים כי המשרד הפסיק לפרסם את הנתונים האלו, אבל תחושת בטן שלי שהנתונים הולכים ומחמירים.

עמרן אגבאריה: אני לא רוצה להיות פסימי, אבל אני אשמח אם כבודו יורה לכבודו שאנחנו נקיים שיח יותר מתקדם.

יעקב מרגי: אם לא תתפזר הכנסת הזו, במושב הבא יהיו לנו הרבה הזדמנויות.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: עאזם טארק, בבקשה.

עאזם טארק: כבוד היושב ראש, אתה אמרת, תמיד בסוף תגיד מה המשפט החזק שלך.

עאזם טארק: אני אומר שני משפטים חזקים.

עאזם טארק: הראשון, אני מפנה אותו למנכ"ל משרד החינוך, מר שמואל, והשני הוא למר עבדאללה חטיב שהם תמכו בצורה בלתי רגילה בעיר טייבה, לחינוך, וכבודם הגיעו לטייבה, חנכו שלושה בתי ספר ב-1 בספטמבר, ואנחנו גם מזמינים אתכם מהיום לפתיחה החדשה לשלב השני, כי יש לנו גם הנחת אבן יסוד לבית ספר חינוך מיוחד.

עאזם טארק: אתם מוזמנים ומגיע לכם שאפו, אדון שמואל, עבדאללה גם.

עאזם טארק: המשפט החזק השני, שאנחנו צריכים לחזק את החינוך הטכנולוגי והחינוך הבלתי פורמלי, כי ראינו שהחינוך הבלתי פורמלי, רמת הפשיעה אצלנו, רמת האלימות פחתה ודרך החינוך הטכנולוגי טייבה תהפוך לעיר של הייטק בעזרת השם.

עאזם טארק: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ואאל יונס.

ואאל יונס: אדוני היושב ראש, אני לא אדבר הרבה אבל יש לנו תוכנית 922, אדוני המנכ"ל, ויש תקציב דיפרנציאלי בתוכנית הזאת שצריך פשוט ליישם אותו ואני לא יודע למה עדיין לא מימשתם את תוכנית 922, אדוני המנכ"ל.

ואאל יונס: ידוע שחינוך מביא השכלה והשכלה מביאה חברה מתוקנת.

ואאל יונס: אנחנו פשוט רוצים גם חינוך בלתי פורמלי וגם חינוך טכנולוגי וצריך להכין את השטח.

ואאל יונס: שלושה דברים: כמובן בניית בתי ספר, הכשרת מורים מקצועיים והכי חשוב זה לנטרל את השב"כ משיבוץ של מנהלי בתי ספר ומורי בתי ספר, כי השב"כ שם את האנשים הלא מקצועיים וזו פשוט תופעה לצערי בחברה הערבית שהיא פשוט משפיעה על רמת בתי הספר, רמת החינוך, בגלל שהמורה או המנהל בעיקר ששמו אותו, לצערנו לא הכי מקצועי.

יעקב מרגי: תודה.

עיסאווי פריג': ידידנו שמואל אבוהב, אדוני היושב ראש, נושבת רוח חדשה ללא שום ספק, אבל אחרי כל מה ששמעתי, אני נזהר מלשבח אותך מחמת להזיק לך.

עיסאווי פריג': כשאני רואה שכל החברה הערבית שלמה, החל ממאזן וכל החברים משבחים את פועלך ואני מאשר, אני רואה את זה בעין, זה מפחיד.

חנין זועבי: יש לנו גם ביקורת, עיסאווי.

עיסאווי פריג': חנין, אני אומר את דעתי.

עיסאווי פריג': אני לא מצפה שאתה בקדנציה שלך תסגור פערים של 70 שנה, אין לי ציפייה, אבל אני בחרתי לדבר על שני נושאים.

עיסאווי פריג': יש לי המון להציע.

עיסאווי פריג': אני רוצה להתמקד באווירה הבית-ספרית, חברים.

עיסאווי פריג': כחברה ערבית, כבתי ספר, יש לנו חלק ניכר.

עיסאווי פריג': האווירה הבית-ספרית היא שמייצרת את ההישגים והיא שמייצרת את ההצלחה.

עיסאווי פריג': אני פונה לכבוד המנכ"ל, אנחנו בחברה הערבית ברובה, במיוחד בערים הגדולות סובלים מבעיית האלימות, והאלימות, הפושע, העבריין או הרוצח מזוהה מהיסודי ומהחטיבה.

עיסאווי פריג': אני שומע מורים ומורות אומרים, זה הולך להיות עבריין, ובכל בית הספר אנחנו יודעים, שבעה, שמונה, עשרה איש והם לרוב שולטים בחינוך הממלכתי בבתי הספר, והמון הורים הולכים לחינוך הפרטי מהסיבה הזו, מחפשים אווירה בית-ספרית.

עיסאווי פריג': הרעיון שלי הוא לקחת את בתי הספר היסודיים כפרויקט, כי הפסדנו את העבר.

עיסאווי פריג': יש לנו את העבריינים מסתובבים ומכתיבים לנו את סדר היום.

עיסאווי פריג': שנרוויח את העתיד והילדים האלו לא ילכו לאיבוד.

עיסאווי פריג': הרעיון הוא שהאווירה הבית-ספרית והילדים הקטנים יקבלו טיפול מיוחד של תוספת שעות ותוספת מורים בכדי שיקבלו את הליווי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להיות במישור הפרקטי של קידום הפתרונות.

יוסף ג'בארין: השאלה האם עושים מעבר שהוא יותר ממוסד או לא.

יוסף ג'בארין: מה שנעשה, מבורך אבל לא מספיק.

יוסף ג'בארין: אני מציע לעבור לשיח יותר ממוסד עם הנהגת הציבור הערבי בשני מישורים: המישור הראשון - צריך לעשות את הישיבות התקופתיות עם לפחות חברי ועדת החינוך וועדת החינוך בתוך הרשימה המשותפת.

עיסאווי פריג': גם יש ערבים חוץ מהמשותפת, יוסף.

עיסאווי פריג': גם חשוב להם המגזר הערבי לא פחות ממך.

יוסף ג'בארין: אז אמרנו, גם הערבים מחוץ למשותפת.

עיסאווי פריג': הגישה הזו לא מקובלת עלי.

יעקב מרגי: בהומור אמרת, וחברי ועדת החינוך ברשימה המשותפת.

יעקב מרגי: הם נמצאים ברשימה המשותפת.

יעקב מרגי: זה נשמע כאילו - - - .

יעקב מרגי: לא עשית פסיק.

יעקב מרגי: יש לכם חברי ועדת החינוך בתוך הרשימה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יוסף ג'בארין: את זה צריך לקיים.

יוסף ג'בארין: עם כל הכבוד לישיבות, זה לא באמת - - -

יעקב מרגי: מה שתצליחו לבד, אני אודה לכם.

יוסף ג'בארין: הדבר השני וזה העיקר, אתה כמנכ"ל הייתה שותף לוועדות המשותפות שהיו ב-2008-2009.

יוסף ג'בארין: זה לדעתי היה שיא שיתוף הפעולה והשיח שהיה בזמנו לפני עשר שנים בין משרד החינוך לבין הנהגת הציבור הערבי.

יוסף ג'בארין: גם חברי כנסת, גם ראשי רשויות מקומיות וגם אקדמאים וחוקרים, ולכן אני חושב שהגיע הזמן לחדש את זה ואז יהיה באמת שיח מסודר.

יוסף ג'בארין: בהיעדר מועצה פדגוגית ערבית ובהיעדר הנהגה ערבית בתוך משרד החינוך, קולקטיבית, אז הגיע הזמן לעשות את זה ואז אפשר באמת להגיע לכל הנקודות האלו.

יוסף ג'בארין: אי אפשר לפתור את החינוך הערבי בשעה וחצי, אבל הוועדות האלו היו מבורכות ואני קורא לך, כבוד המנכ"ל להחיות מחדש את המהלך הזה.

יוסף ג'בארין: אחרי עשר שנים זו תקופת זמן מאוד מתאימה ואז נוכל לטפל בכל הדקויות הללו שחבריי בינתיים כבר הצביעו עליהן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: תודה אדוני היושב ראש.

ג'מאל זחאלקה: החינוך הוא אחד התחומים שאפשר לעשות בשינוי מהר מאוד.

ג'מאל זחאלקה: משונה מתחומים אחרים, תוך חמש שנים.

ג'מאל זחאלקה: יש ניסיון רב בעולם, מה שעשה קלינטון בארצות הברית בזמנו, מה שעשו בצפון אירלנד, לכן גם אם יש שינוי, הוא הולך לאט מדי וגם אינו מביא לסגירת פערים.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להעיר על מספר דברים שיכולים לחולל שינוי.

ג'מאל זחאלקה: דבר ראשון, אני מוחה על כך, עבדאללה, שברמדאן ילדים לא לומדים.

ג'מאל זחאלקה: אני פניתי למנכ"ל ולשר ואתם פשוט עצמתם עין על כך שברוב בתי הספר הנוכחות של הילדים היא פחות מחצי.

ג'מאל זחאלקה: איך שותקים?

יעקב מרגי: מה אתה רוצה, ישלחו שוטרים להביא אותם?

ג'מאל זחאלקה: יטפלו בהיעדרות ברמדאן כמו כל יום אחר.

חנין זועבי: זו נשירה.

ג'מאל זחאלקה: יש שיטות.

ג'מאל זחאלקה: לא להרים ידיים בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: המנהל צריך לעבוד, המורים צריכים לעבוד, המחנכים, לכנס כנס חירום.

יעקב מרגי: ומה עם ההורים?

ג'מאל זחאלקה: והם ללחוץ את ההורים.

יעקב מרגי: לא לזרוק הכול על המערכת.

יעקב מרגי: אני מסכים איתך, אני לא מתווכח.

ג'מאל זחאלקה: אני דיברתי על זה ברדיו עשר פעמים.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי לכולם לשלוח את הילדים לבתי הספר.

ג'מאל זחאלקה: אני פניתי לשר, אני פניתי למנכ"ל.

ג'מאל זחאלקה: לא שתקתי בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: זה דבר שצריך לטפל בו לשנה הבאה, כי שנה הבאה גם יהיו לימודים.

ג'מאל זחאלקה: דבר שני, אני פניתי לכבוד המנכ"ל לטפל באחת הבעיות הקשות ביותר שהן אחד הגורמים הגדולים ביותר לעבריינות ולפשיעה, וזה ההישגים הנמוכים במיוחד בבגרות של הזכרים, של התלמידים לעומת תלמידות.

ג'מאל זחאלקה: זה קטסטרופה.

ג'מאל זחאלקה: אני ביקשתי ממרכז המידע בכנסת.

ג'מאל זחאלקה: אני קיבלתי דוח לפני מספר שנים.

ג'מאל זחאלקה: אני ביקשתי דוח מעודכן, אבל התוצאות הן חד משמעיות בנושא הזה בכל התחומים.

ג'מאל זחאלקה: זה צריך טיפול.

ג'מאל זחאלקה: צריך לשבת, לשבור את הראש איך מטפלים בבעיה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: צריך לטפל בה.

ג'מאל זחאלקה: אסור לשתוק.

ג'מאל זחאלקה: אתה רוצה לשפר?

ג'מאל זחאלקה: פה אפשר לשפר את הבגרויות ופה אפשר לשפר את ההישגים.

ג'מאל זחאלקה: לסיכום, אנחנו אמרנו שהמורים והמנהלים הם מפתח.

ג'מאל זחאלקה: אני ביקשתי והצעתי ניוד מנהלים.

ג'מאל זחאלקה: אני הגשתי הצעת חוק.

ג'מאל זחאלקה: נאמר לי שהמשרד תומך בזה אבל לא רוצה שתהיה חקיקה.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, אבל לא עושים את זה.

ג'מאל זחאלקה: אין ניוד מנהלים, ואני אומר לכם, הסוד של העניין הזה - - -

יעקב מרגי: חסר לך קרבות, יריות?

ג'מאל זחאלקה: לא, לא, לא.

יעקב מרגי: כאילו אתה לא חי בחברה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: לא, לא, זה בכל הארץ.

יעקב מרגי: אני מסכים איתך.

ג'מאל זחאלקה: זה יהודים וערבים.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שלמנכ"ל תהיה אפשרות, תיקח מנהל טוב, מצטיין, תשים אותו בבית ספר חלש שירים לך אותו.

ג'מאל זחאלקה: ככה עושים.

ג'מאל זחאלקה: ככה אפשר לחולל שינוי אמיתי.

ג'מאל זחאלקה: דבר אחרון, אני ביקשתי ואני שוב מבקש שיהיה מבחן התאמה למקצוע לכל מי שנרשם לסמינר מורים.

ג'מאל זחאלקה: אי אפשר שיש מורים עם הישגים מצוינים אבל הם בכלל לא מתאימים למקצוע.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: חברת הכנסת חנין זועבי.

חנין זועבי: תודה רבה.

חנין זועבי: אני אדבר רגע על נושא אחד, נושא הכשרת מורים והחשיבות של העלאת רמת המקצועיות וההכשרה של המורים בבתי הספר, ואני מודאגת מזה.

חנין זועבי: כל פעם אנחנו שומעים את הסקירה, אנחנו מתחילים לעקוב אחרי מה שאתה לא אומר ולא אחרי מה שאתה אומר.

חנין זועבי: כל עוד היעד של הכשרת מורים, העלאת רמת המורים אינה חלק מהתוכנית האסטרטגית של משרד החינוך במיוחד בנוגע לחינוך הערבי, אז גם כאשר מדברים על תקציב דיפרנציאלי וגם כאשר מדברים על תקציבים, מחטיאים את היעד.

חנין זועבי: הישגים של תלמידים, אולי חברי כנסת אחרים לא מסכימים איתי, הוא קודם כול רמת המורים, אחר כך תקציבים.

יעקב מרגי: תתפלאי לשמוע, מסכים איתך.

חנין זועבי: אנחנו ביקשנו בקשה קונקרטית, כאשר אתה עושה את הסיורים שלך בבתי הספר, תעשה ישיבות עם המדריכים בשטח.

חנין זועבי: תקשיבו למדריכים בשטח.

חנין זועבי: אני ביקשתי שכאשר אתה עושה סיורים בבתי הספר או בישיבות מיוחדות לזה, המדריכים, יש להם הערכה הכי מדויקת, הכי אמינה, הערכת שטח, וכאשר אתם מעדכנים את התוכניות של הכשרת מורים בלי להקשיב למדריכים האלה, בלי להקשיב לשטח, בלי להקשיב למנהלים, אתם אולי תשימו עוד מבחן פה או עוד מבחן התאמה שם, אבל אתם לא תצאו מניתוח נכון של השטח.

חנין זועבי: כל עוד זה לא יעד אסטרטגי בתוך המצגת, בתוך הדוחות, בתוך הישיבות שלך, של הכשרת מורים והאינדיקציה של המל"ג, מי שזכה במכרז של מכללה ערבית, האינדיקציה שם זה אור אדום לנו, זאת אומרת שהקריטריונים של איכות לא מעניינים את משרד החינוך, גם לא מעניינים את המל"ג.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אין ספק שבסוגיה הזאת צריך להיכנס לעובי הקורה לגבי המכללה.

יעקב מרגי: הכשרת מורים, זה אין ספק.

יעקב מרגי: אחמד טיבי, אחרון הדוברים.

אחמד טיבי: א', אני רוצה להודות למרכז המחקר והמידע על החוברת המצוינת הזאת.

אחמד טיבי: תודה, אסף.

יעקב מרגי: וזה שהזמין אותה, כלום, לא מגיע לו?

אחמד טיבי: ולחייל האלמוני שהזמין אותה.

יעקב מרגי: שלא תחשוב, זה מסעוד גנאים וג'בארין.

אחמד טיבי: אגב, הוא לחש לי שצריך להודות.

אחמד טיבי: מגיע לו.

יעקב מרגי: מגיע לכולם.

אחמד טיבי: יש שבעה מיליון שקל לאגודות נוער וכדומה שעדיין לא חולקו.

אחמד טיבי: אני חשוב שהפעילות של אגודות נוער היא חשובה מאוד, אדוני המנכ"ל.

אחמד טיבי: זה כסף שצריך להגיע ליעדו.

אחמד טיבי: בתי הספר בחברה הערבית לא מוכנים למקרה חירום.

אחמד טיבי: צריך להכין את בתי הספר למקרה חירום, גם מלחמות וגם כנראה שבקרוב רעידות אדמה, אם זה ימשך ככה.

יעקב מרגי: תהיה אופטימי.

אחמד טיבי: פתרנו בעזרתך וקיבלנו תשובה מהשר את הנושא של תעודות בגרות בשפה הערבית, והנושא הזה נדון פעם אחר פעם וקיבלנו הודעה רשמית - - -

יעקב מרגי: ואת ההתחייבות בוועדה.

אחמד טיבי: והתחייבות והקראנו את תשובת השר.

אחמד טיבי: אני מקבל לאחרונה וגם דיברתי עם עבדאללה, שיהיה מן שעטנז, כלומר יתרגמו את האישור אבל לא את התעודה גופא בסופו של התהליך, השנה, כי השנה כנראה יש בעיה טכנית.

אחמד טיבי: כל המלחמה שלנו הייתה לשנה, אדוני המנכ"ל.

אחמד טיבי: מה קרה?

אחמד טיבי: האם יש תקלה שאפשר לתקן אותה ולמה התשובה הזאת, קיבלנו אותה אחרי שהשר התחייב כאן?

אחמד טיבי: לגבי רמדאן, אני מצטרף להערות של החברים.

אחמד טיבי: מבני חינוך - יש להגדיל את התקציב למבני חינוך במגזר הערבי.

אחמד טיבי: יש מחסור בבתי ספר, יש בעיה של לקויות בחלק מהמבנים.

אחמד טיבי: זה נושא שצריך להתרכז בו.

אחמד טיבי: תוכניות לימוד - אנחנו רוצים להתערב בתוכניות לימוד בחברה הערבית.

אחמד טיבי: יש לנו ועדת מעקב לנושא החינוך, במיוחד באזרחות בנושאים שהם חשובים לנו.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים שתיקחו את הנושא הזה ברצינות, על הצורך לנו להתערב ישירות בתכנים, במיוחד של האזרחות.

אחמד טיבי: מגיעה לך מילה טובה, אני אומר אותה בפעם החמישית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לכל האורחים, לחברי הכנסת היוזמים הלא פורמליים, חבר הכנסת מסעוד גנאים ויוסף ג'בארין וחנין זועבי, למנכ"ל משרד החינוך שהגיע מצויד עם צוות נרחב, והלוואי ויכולנו לעשות חצי יום דיונים.

יעקב מרגי: הייתה אלטרנטיבה או לבטל את הדיון הזה כי יש אילוצי חקיקה, או לקיים אותו בפורמט מצומצם.

יעקב מרגי: אני שמח שלא ביטלתי אותו למרות שזה מתנקם בי במשך היום ומחר, אבל לא נורא.

יעקב מרגי: אני מחויב כפי שאמרתי בתחילת הדיון, המושב הבא יהיה בסימן, קצת נתנו מרווח נשימה לחינוך המיוחד.

יעקב מרגי: אני אשים דגש, אגביר את התדירות לדיונים בנושאים בחינוך בחברה הערבית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לצמצם את מספר הילדים המוסעים במערכת החינוך של החברה הבדואית.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת שהמשרד ימנה פרויקטור ייחודי וייעודי למימוש ולביצוע תוכניות הבינוי ותקציבים שהמשרד מקצה לבינוי לחינוך בחברה הערבית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להיכנס לעובי הקורה בשיטת שיבוץ המורים על מנת ליצור תחושה שהדברים נעשים בשקיפות מלאה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לחיזוק מערך החינוך הטכנולוגי האיכותי וכן החינוך הבלתי פורמלי בחברה הערבית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להיכנס לתוכנית שתביא העשרה והכשרה איכותית של המורים בחברה הערבית ולהוביל למצוינות.

יעקב מרגי: לי אין ספק שזה מתחיל גם במכללות.

יעקב מרגי: זה מתחיל בכל התוכניות, בסילבוס של תוכניות ובבקרה על המכללות.

יעקב מרגי: זה נושא שעולה ויורד, עולה ויורד בדיונים כאן ולצערי הרב אין תחושה שמשהו נעשה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להכין תוכנית של מאבק באלימות בבתי הספר לשיפור האווירה הבית-ספרית.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להמשיך את אותה היוועצות שהייתה קיימת עם גורמים מתוך החברה הערבית בתחום החינוך.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להכין תוכנית מעשית להכנה והתאמת מערכת החינוך בחברה הערבית למצבי חירום וכן לרעידות אדמה.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.

יעקב מרגי: מתנצל בפני כל מי שלא הספיק לדבר.