ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 678, 2018-07-02 10:42

יואב קיש: אני פותח את הישיבה, הצגת תכנית העבודה של המשרד לבטחון פנים בהשתתפות השר לבטחון פנים גלעד ארדן.

יואב קיש: אני רוצה להגיד מילה על היום הזה, אמרתי את זה גם בישיבה הקודמת שהייתה לנו עם השר אריה דרעי, בעצם היום הזה זה יום שהוא ביוזמת יחידת כת"ף, יחידת הכנסת לתיאום פיקוח פרלמנטרי, הכנסת מחוקקת הרבה מאוד ויש גם הרבה הצעות חוק פרטיות שמטילות הרבה עומס ולא בהכרח מגיעות לסיום החקיקה אבל דווקא בנושא הפיקוח אני חושב שזה משהו שקצת חסר, ומאוד שמח על הישיבה הזאת.

יואב קיש: אנחנו הולכים למודל של יומיים בשנה שבהם המשרדים יגיעו, יום אחד יוקדש לנושא התקציב והעמידה בתקציב מול ביצוע וכל מה שקשור לזה ויום אחד יותר לתכניות עבודה, שזה היום שלפנינו, שבאמת יתייחס לתכניות שהמשרד מוביל, יעדים שהמשרד שם לעצמו ואיך הוא מתקדם מול היעדים האלה.

יואב קיש: נעבור לחבר הכנסת גלעד ארדן, השר לבטחון פנים בבקשה.

גלעד ארדן: תודה אדוני היושב ראש.

גלעד ארדן: אני קודם כל מודה לך על הבמה שאתם מאפשרים לנו כאן בוועדת הפנים והגנת הסביבה כדי להציג את תכניות העבודה של המשרד לבטחון פנים.

גלעד ארדן: אני מסכים איתך מכל עומק לבי בכך שהתפקיד של הכנסת מעבר לחקיקה שלעתים אנחנו מתמקדים בה יותר מדי, הוא גם בנושא של הפיקוח והבקרה על משרדי הממשלה, זה לא פחות חשוב מהחקיקה, שכן הציבור מפקיד בידי משרדי הממשלה סמכויות נרחבות, תקציבים גדולים מאוד והכנסת כגורם עצמאי, רשות עצמאית, חייבת באמת לבצע את הפיקוח שלה ולתת את הדגשים שלה מטעם הציבור על תכניות העבודה שלנו.

גלעד ארדן: לכן אני באמת מברך על היום הזה, ושמחתי להגיע לכאן יחד עם אנשי המשרד לבטחון הפנים, יחד עם נציגי משטרת ישראל, רשות הכבאות וההצלה, שירות בתי הסוהר ויתר גופי המשרד.

גלעד ארדן: צריך לומר ואני אומר כהקדמה שהתחום של בטחון הפנים והמשרד בכלל נמצאים בהתעצמות מאוד מאוד משמעותית בשנים האחרונות, גם לפני כניסתי למשרד, לא רק בתקופתי.

גלעד ארדן: המשרד בתקופה של צמיחה כבר מזה מספר שנים ולא במקרה, כי שנים רבות המדינה השקיעה בצדק כל עוד היו איומים קיומיים, השקיעה בהתעצמות של צה"ל ומשרד הבטחון וזה בהחלט דבר חשוב, ואני רואה פה גם את סגן ראש המל"ל לענייני עורף ועוד אנשים מרח"ל, ולא במקרה הם כאן.

יואב קיש: הם היו פה גם בדיון הקודם עם משרד הפנים.

יואב קיש: כן.

גלעד ארדן: וגם זה לא במקרה, כי באמת היום הוועדה של אדוני, יש לה חשיבות בהקשר הביטחוני לאזרחי מדינת ישראל לא פחות מוועדת החוץ והביטחון ואם אנחנו מסתכלים איפה בכלל האויבים שלנו, אויבי המדינה שמים את הדגש שלהם, איפה הם מייצרים את האיומים אז אנחנו נגלה שהעורף הפך לחזית לא פחות ממה שהחזית והאיומים במרכזי הערים, איומי טרור היחידים או נפילת רקטות או אפילו איומים של אסונות אזרחיים, בין אם זה שריפות או רעידות אדמה או שיטפונות או כל מפגע אחר, וזה עוד מבלי לדבר על האלימות בחברה הישראלית.

גלעד ארדן: הם לא פחות במרכז הדאגה והאיום על הבטחון האישי של כל אחד מאזרחי המדינה, מאשר התרחישים שעל הגבולות שלנו ופה היה צריך באמת לסגור פער היסטורי שכן גופי המשרד, ואני יכול לתת כדוגמה כואבת את כבאות והצלה לישראל, כי רק לאחר אסון הכרמל המדינה עשתה את מה ששנים רבות הבינו שהיה צריך לעשות, אבל לצערנו חיכו לאסון כבד שהניע את כולם לעשיה וזה לאחד באמת את כל האיגודים העירוניים, להפוך אותם לרשות לאומית ארצית, עם יכולת של גיבוי הדדי, עם רמה מקצועית אחרת לחלוטין, ואנחנו לא רוצים להגיע לעוד אסונות כאלה כדי להתעורר.

גלעד ארדן: לכן החיזוק של המגיבים הראשונים, לא במקרה הם נקראים מגיבים ראשונים כי בעצם כל המגיבים הראשונים לאסונות שעלולים להתרגש נמצאים בתוך המשרד לבטחון הפנים שהיום מונה כ-46,000 איש, שוטרים, שוטרות, לוחמי אש, סוהרים, אנשי המאמץ האזרחי וכולי וכולי, התקציב של המשרד באמת גם הוא צמח מאוד בשנים האחרונות והמספרים יוצגו כאן.

גלעד ארדן: המשנה למנכ"ל המשרד לייזר, יציג את המצגת כולל את הדגשים על תכניות העבודה.

גלעד ארדן: ברוך הבא, יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין, שלום למזכירת הכנסת ירדנה מלר הורוביץ.

יואב קיש: מנכ"ל הכנסת אלברט סחרוביץ'.

גלעד ארדן: את כל השבחים ליוזמה וליום כבר אמרתי.

יולי יואל אדלשטיין: טוב מאוד.

גלעד ארדן: אז שלא ייחשב כאילו לא אמרתי.

גלעד ארדן: הסברתי את חשיבות המשרד בעידן הנוכחי.

גלעד ארדן: באמת הדגשים המרכזיים שניסיתי לשלב בתוכניות העבודה של המשרד כללו התייחסות גם למרכיב הביטחוני וגם למרכיב האזרחי.

גלעד ארדן: המרכיב הביטחוני יוצג כאן גם בתכניות ההתעצמות של שירות בתי הסוהר בהקשר של המחבלים, האסירים הביטחוניים, גם ברשות הכבאות וההצלה שהיום ההערכות שלה צריכה להיות ברמה אחרת לחלוטין בגלל האיומים של הטילים והרקטות, וכמובן משטרת ישראל בהקשר של הפריסה שלה והיכולת שלה לתת מענה מיידי לכל אירוע ברחוב, כולל אירוע טרור, אנחנו רואים בכל העולם את נושא טרור היחידים שפועלים בהשראת ההסתה האיסלמיסטית הקיצונית ומשטרת ישראל חייבת להיערך מחדש בהקשר הזה, גם בנוכחות שלה בשטח כמו למשל תכנית בטחון ירושלים, גם בחזרה לשיטור הקלאסי של שיטור רגלי, שוטרי מקוף, שוטרים שלא מחכים לקריאת 100 בשביל להניע את הניידת ולהגיע, אלא נמצאים במקומות שבהם הציבור מסתובב כדי לאפשר מענה מיידי וכמובן כל השדרוגים הטכנולוגיים הנדרשים והשימוש ביכולות המודרניות והשילוב שלהם בכל גופי המשרד, בין אם זה הנושא של שילוב מצלמות חכמות ומתקדמות, מרכזי שליטה, חוז"י, רחפנים, גופי המשרד מתקדמים מאוד מאוד עכשיו אל תוך המאה ה-21.

גלעד ארדן: שוב, צריך להדביק את הפער עם צה"ל כי שנים רבות ההשקעה הייתה בעיקר במקומות הללו ואני חושב שהצעדים הללו קורים ויעידו על כך הנתונים של סקר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שהתפרסמו רק בשבוע האחרון והראו על עלייה משמעותית בתחושת הבטחון האישי של אזרחי מדינת ישראל, כאשר היום, למרות המקום שאנחנו נמצאים בו והאיומים והשכונה שאנחנו מתגוררים בה, הנתונים מלמדים שתחושת הביטחון האישי במדינת ישראל היא בין הגבוהות בעולם המערבי ואני חושב שהתודות הן קודם כל לגופי המשרד ולאותם 45,000 שוטרות, שוטרים, לוחמי אש, סוהרות וסוהרים שעושים את הכל כדי לתת את אותה תחושת בטחון לאזרחי ישראל.

יואב קיש: לפני שנעבור למצגת אני רוצה לומר מספר מילים.

יואב קיש: אמרתי את זה גם אני בפתיחה.

יואב קיש: היום הזה הוא יום ביוזמת יחידת כת"ף, יחידה חדשה שהוקמה, יחידת הכנסת לתיאום הפיקוח הפרלמנטרי, אנחנו בכנסת מחוקקים ומפקחים ויש חשיבות מאוד גבוהה ליום הזה, זה מהלך שיו"ר הכנסת דחף בצורה גורפת בכל הוועדות, הגיע לפה גם בשביל לשמוע וגם בשביל לומר את דברו בעניין, אז בבקשה יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אני באמת קודם כל מודה לשר על הנכונות, יש לנו כרגע 12 שרים בבניין שמוסרים את הדיווח בוועדות וחשבנו שדווקא יהיה נכון, אולי בעתיד אפשר לפרוס את זה על פני שבוע או שבועיים, אבל היום חשבנו שיהיה נכון דווקא לתת דגש על שינוי המציאות והניסיון שלנו באמצעות יחידת כת"ף ומזכירות הכנסת, ודאי כלל העובדים, ולתת כלים נוספים לחברי הכנסת בכל מה שקשור לפיקוח על פעולות הממשלה, לעבודת משרדי הממשלה, אני לא צריך לחזור פעם נוספת על הסיטואציה שנוצרה בשנים האחרונות כשיש כמה אלפי הצעות חוק פרטיות שמוגשות כל פעם ורק מספר זעום מתוך ההצעות האלה אכן מגיע לקריאה שניה ושלישית ולעומת זה מבחינת הפיקוח, הכנסת נחלשה מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: אז חשבנו על כלים שונים ואתם מכירים אותם, השר כבר היה ושאל שאלות במליאה ואני חושב שלית מאן דפליג שזו הייתה יוזמה בכיוון הנכון והיום זאת עוד דרך נוספת לחשוב מה חברי כנסת שבאמת באו לעבוד ורוצים לעבוד, יכולים לעשות פרט להגשת הצעות חוק.

יולי יואל אדלשטיין: במחשבה גם לעתיד, אנחנו רוצים לפתח מודל שיכלול לא רק הצגת תכנית כללית על ידי משרד ממשלתי שזה דבר חשוב, אלא גם אולי העמקה בנושא אחד או שניים מנושאי הליבה של כל משרד, כך שחברי הכנסת יוכלו גם מראש לדעת מה הנושא, להתעמק גם בדיווח הראשוני, ובוודאי תוך כמה חודשים לבקש תשובות מה בוצע, מה לא בוצע, למה לא בוצע אם לא בוצע, ואני רואה בזה באמת ניסיון גם לבנות לא רק פיקוח במובן של supervising, אלא גם שיתוף פעולה בין הממשלה לכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: במידה ושיתוף פעולה כזה מתבצע אז גם משרדי הממשלה יכולים להיעזר, אנחנו כולנו לא חיים על הירח, מכירים את המציאות, לפעמים באמצעות הצעת חוק פרטית אפשר לקדם נושאים הרבה יותר מהר מאשר בפעילות הממשלה עצמה וכשהדברים האלה יקרו, אני חושב שכולם ירוויחו אבל בסופו של דבר מה שחשוב לנו הוא שירוויחו אזרחי ישראל, גם מפעילות הכנסת וגם מפעילות הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לשר, אני מודה ליושב ראש, אהיה אתכם עד כמה שאוכל ובשקט אצא גם לוועדה נוספת, אז תודה רבה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: השר, מי אתה רוצה שיציג?

גלעד ארדן: ממלא מקום מנכ"ל המשרד, המנכ"ל פשוט בווייטנאם.

עליזה לביא: זו הזדמנות להגיד לו תודה על עבודה רבה שיוצא לנו לעבוד בכל הדיונים והרבה דיונים שהוא גם לא מוזמן הוא מקפיד להגיע, אז תודה רבה.

אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב מכובדיי כולם.

אליעזר רוזנבאום: היעוד כפי שאנחנו הגדרנו את הייעוד של המשרד, כמובן באישור של השר והמנכ"ל ותיקפנו, הוא ללוות את הזרוע המרכזית של ממשלת ישראל אשר אמונה על בטחון הפנים של מדינת ישראל על כלל חלקיה ומרכיביה.

אליעזר רוזנבאום: כשהחזון שלנו הוא לגרום לשיפור בביטחון האישי, בחתירה ליצירת חברה בשמירה על החוק והסדר הציבורי ודחיית אלימות ועבריינות מהווים ערכי יסוד מובילים על מנת לאפשר איכות חיים גבוהה לאזרחי ותושבי מדינת ישראל.

אליעזר רוזנבאום: תיכף אפרט, אנחנו ביצענו סקרים ואנחנו למדים שהנושא של הבטחון האישי, עבירות איכות חיים הם בחשיבות גבוהה אצל הציבור בישראל ותיכף תראו את הנתונים.

אליעזר רוזנבאום: הבטחון האישי הוא רכיב חיוני באיכות החיים של אזרחי ותושבי המדינה, אנחנו לומדים את זה מהסקרים, והעורף הוא החזית החדשה, איום הטילים, וכך צריך להתייחס לעורף והטיפול בו.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו בלשכת המדען ומחלקת המחקר ביצענו מספר סקרים, הסקר הזה שהנתונים לפניכם, אנחנו שאלנו את הציבור לגבי מהם הגורמים המשפיעים על החוסן החברתי, אנחנו רואים ש-46% מהמשיבים אמרו שזה בטחון הפנים, אנחנו רואים לאחר מכן את המצב הביטחוני שהוא פחות, הוא 20%, הפערים החברתיים, המצב הכלכלי וההגירה הבלתי חוקית.

אליעזר רוזנבאום: תקציב המשרד לבטחון פנים מתקציב המדינה הוא 3.8% מסך תקציב המדינה.

אליעזר רוזנבאום: המשרד לביטחון פנים החל את ראשית דרכו עם משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר ועם השנים למעשה גדלנו, יש לנו את הרשות הלאומית לכיבוי והצלה, הרשות הארצית לכיבוי והצלה, יש לנו את הרשות להגנת עדים, יש לנו את האגף לרישוי כלי ירייה שעבר ממשרד הפנים אלינו, יש לנו את הרשות החדשה שאנחנו בימים אלה מתקדמים במיסודה של חיבור כל גופי המניעה, מצילה, עיר ללא אלימות והרשות הלאומית שהייתה למלחמה בסמים ואלכוהול תחת רשות אחת במשרד, אנחנו באים כגוף אחד לרשות המקומית ואנחנו פועלים בכל התחומים, גם בנושא מניעת האלימות, גם סמים ואלכוהול, גורם אחד ולא כפי שהיה בעבר שהגיעו שלושה גורמים לרשות והתנהלו מולה.

גלעד ארדן: למעשה חוק שעבר פה בוועדה ואנחנו נמצאים בהליך היישום שלו, אגב הנושאים שאתם רוצים היום להציג, הליכי יישום בוא נגיד, שהכנסת חוקקה.

אליעזר רוזנבאום: ומינהלת הדרום לתיאום האכיפה יחד עם מינהלת ההסדרה, עובדים כתף לכתף בנושא של ההסדרה - - -

גלעד ארדן: הנחיתי לומר כתף ולהטמיע את העניין.

אליעזר רוזנבאום: האוכלוסייה הבדואית, ההסדרה, יש מצד אחד את האכיפה, מצד שני ההסדרה.

אליעזר רוזנבאום: מבחינת התקציב אנחנו היום ב-17.7 מיליארד, ב-2019 אנחנו נגדל, קרוב ל-46,000 משרתים ומועסקים בגופי המשרד וביחידות הנוספות, אנחנו מפעילים מספר מוקדים, יש לנו כתשעה מיליון פניות אזרחים למוקדים בשנה, אנחנו מחזיקים במשמורת כ-21,000 כלואים ביטחוניים ופליליים, ויש ברשותנו כ-460 מתקנים.

יואב קיש: מה-17.7 כמה זה של המשטרה נטו וכמה של שב"ס וזה?

אליעזר רוזנבאום: 12 של המשטרה, של השב"ס בסביבות 3 והשאר מתחלקים במשרד, הכיבוי יש להם 1.3 מיליארד, והשאר זה הגופים האזרחיים של המשרד.

אליעזר רוזנבאום: לגבי תחושת הבטחון, אנחנו מדי שנה מבצעים יחד עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סקר של תחושת הבטחון האישי ופה לפניכם אתם רואים את ה- - -

גלעד ארדן: זה הלשכה מבצעת.

גלעד ארדן: שיהיה ברור, זה אובייקטיבי.

אליעזר רוזנבאום: הלשכה מבצעת.

אליעזר רוזנבאום: נתונים מאצלנו ונתונים נוספים שהם אוספים, מהחינוך ורווחה ומגופים אחרים.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו רואים שמבחינת השאלה ששאלנו "כמה אתה מרגיש בטוח ללכת לבד באזור המגורים בשעות החשיכה" אנחנו רואים את הנתונים של הגברים, גם של הנשים - - -

גלעד ארדן: זו גם שאלה ששואלים בעולם בדרך כלל בתחום הזה.

עליזה לביא: איפה אנחנו באמת ביחס לעולם עם השאלה הזאת?

אליעזר רוזנבאום: אנחנו עם נתון גבוה.

אליעזר רוזנבאום: הנתונים כאן מדברים - - -

גלעד ארדן: אין לי פה את הסקלה אבל זה מקום מאוד גבוה בעולם המערבי.

יואב קיש: זה מעניין שב-2017 מול 2016 יש ירידה קטנה אצל גברים ועליה בביטחון אצל נשים, כאילו מגמה הפוכה.

עליזה לביא: כן, עדיין יש פער מאוד גדול.

יואב קיש: זה כנראה טבעי לכל מקום בעולם.

זוהיר בהלול: - - - המנכ"ל ה-15, זה מתעתע.

זוהיר בהלול: 15 זה המון.

זוהיר בהלול: בכל אופן, 15% במדינת ישראל בחברה הישראלית מרגישים חוסר בטחון אישי.

זוהיר בהלול: זה מספר מפלצתי בעיני.

יואב קיש: זו השאלה.

קריאה: לא, הם פשוט לא ענו במידה גבוהה מאוד או גבוהה.

אליעזר רוזנבאום: סליחה, אנחנו מדברים כאן על - - -

גלעד ארדן: זה כתוב.

גלעד ארדן: כתוב במידה רבה או רבה מאוד.

גלעד ארדן: זה המצרפי.

גלעד ארדן: זה לא אומר שאחרים הם תמונת ראי - - -

קריאה: אם אני גר בשכונת תפר והילדה שלי בלילה עדיין עם טלפון עולה, זה אומר שאין לי בטחון.

יואב קיש: לא להתפרץ.

גלעד ארדן: זו שיטת הממוצעים.

גלעד ארדן: תמיד יש את החריגים וזה לא מלמד על כל אחד ואחד אלא רק על הממוצע.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: תמשיך בבקשה בסקירה.

אליעזר רוזנבאום: הלאה, לגבי הנושא של נפגעי עבריינות בני 20 ומעלה, גם את זה אנחנו בודקים, אנחנו רואים שאנחנו במגמת ירידה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו נמשיך - - -

זוהיר בהלול: סליחה, אני לא אוהב להתפרץ.

זוהיר בהלול: יש התפלגות של אוכלוסיות גם במספרים האלה?

אליעזר רוזנבאום: יש לנו.

אליעזר רוזנבאום: לא הבאנו את זה לכאן אבל נוכל להעביר.

גלעד ארדן: אין מחלוקת שבחברה הערבית כל הנתונים הרבה יותר גבוהים, אבל מפאת קוצר הזמן אנחנו לא נכנסים פה בשעה וחצי הזאת לדריל-דאון, בתכניות ההתעצמות של המשרד אתה תראה עוד מעט איפה נמצא רוב הכסף ואיפה הדגש נמצא והוא באמת בחברה הערבית, מתוך הבנה שהנתונים שם מחייבים טיפול עומק אחר לחלוטין.

אליעזר רוזנבאום: לגבי השינויים הארגוניים והמבניים אנחנו למעשה נמצאים בשני מאמצים מרכזיים, אחד זה להשלים את הקמת הרשות החדשה למאבק באלימות סמים ואלכוהול, כשקבענו שבינואר 2019 אנחנו כבר עובדים בצורה מלאה, כבר בתפיסת הפעלה ובתורה אחודה של כל הגורמים, והמאמץ השני זה רה- ארגון של המשרד, כמובן בהנחיית השר, אנחנו עשינו עבודת מטה ואנחנו הולכים לשנות את המבנה של המשרד למעשה בארבעה אשכולות, אחד יהיה התכנון האסטרטגי, השני יהיה הפעלת הכוח, מה שנקרא, כל היחידות שעובדות בשטח, ברשויות המקומיות והאשכול השלישי זה יהיה כל מה שקשור בתקצוב, תכנון ארגון ובקרה והאשכול הרביעי זה כל מה שקשור במינהל ומשאבי אנוש, אבל שלושת האשכולות המרכזיים זה כמובן אלה שאמרתי, אסטרטגיה, התקצוב והנושא של הפעלה ישירה בשטח.

אליעזר רוזנבאום: הלאה, לגבי מדיניות השר ב-2018, אני ארוץ על הפרויקטים - - -

גלעד ארדן: יש כמובן עשרות פרויקטים ודגשים, אבל ניסינו להגיד מהם החמישה הנושאים המרכזיים שלפי המדיניות שלי אנחנו מתמקדים בהם, זה קודם כל החזרה לאותו שיטור רגלי, שוטרי מקוף, שוטרים ברחובות ובמרכזים הומי אדם שיכולים לתת מענה לכל אירוע, כולל אירועי טרור, מיידי.

גלעד ארדן: השיטור העירוני שזה בהתאם למה ששאל אותי גם היושב ראש, זה חוק שהכנסת העבירה שהוא סוף סוף נתן למשרד באמת השפעה גם על סדר העדיפויות בתוך המשטרה כי הרי גילינו שעם כל הכבוד לשמות ידועים של ארגוני פשיטה, שזה מעניין את כתבי המשטרה בלילה לכותרת, אבל ביום יום מה שמעניין את האזרח זה מטרדי הרעש, זה הבריונות בכביש, זה חסימות החניה, זה האלימות בגנים הציבוריים וכולי, ולכן ההקמה של יחידות שיטור עירוני שעל פי חוק אסור להוציא אותם לתגבורים במקום אחר, הם אחראים רק בתוך השטח המוניציפלי וביחד עם הפקחים של העיריה זה מודל של הצמדה של שוטר לפקח עירוני, המדיניות שלי הייתה של הרחבה משמעותית של השיטור העירוני בעיקר באזורי פריפריה, עוד מעט תראו את המספרים.

גלעד ארדן: שלישי, ולא לפי סדר עדיפויות, זה נושא של החברה הערבית כפי שציינתי קודם, בגלל שכשנכנסתי למשרד זיהיתי את המספרים המאוד עצובים ומאוד כואבים שיש שם מבחינת מעורבות בהכל, באירועי אלימות, תאונות דרכים וכולי.

גלעד ארדן: הרגל הרביעית זה נושא בטחון ירושלים, תוך הבנה שבביטחון, גם כשהתחיל גל הטרור בספטמבר 2015 כל מה שמתחיל מירושלים בערעור הבטחון, לאחר מכן גולש ליתר חלקי המדינה, ליהודה ושומרון, לא נעים לומר, אפילו לכל המזרח התיכון אם מדובר בהר הבית.

גלעד ארדן: לכן כל השינויים בירושלים, בעיר העתיקה, באזור הר הבית בהשקעות מאוד גדולות והנושא החמישי, מתוך הבנה שלנו אחרי סקרים ומחקרים שהיום הפשיעה נודדת לרשת ובעיקר כשאנחנו מדברים על הדאגה לילדים ולנוער ולמה שהם חשופים, זה היום הנושא השלישי בחשיבותו מבחינת הציבור בישראל, כלומר הבריונות והאלימות, בעיקר המינית, ברשת האינטרנט, הניצול המיני וכל מה שחווים שם ילדים ונוער, כשאנחנו בעצם או-טו-טו משיקים כבר את היחידה הלאומית, המערך הלאומי החדש להגנה על ילדים ונוער.

גלעד ארדן: אלה חמשת הנושאים המרכזיים, מבחינת השקעת תקציבים וכח אדם, כשמיד לאחריהם נושא המאבק באלימות במשפחה, עוד פעם נציג פה עוד מעט בזריזות את המספרים והדגשים, המשך התעצמות רשות הכבאות וההצלה שזו רפורמה שהחלה עוד לפני לאחר אסון הכרמל ואני מקפיד כמובן להמשיך את תהליך ההתעצמות הזה.

גלעד ארדן: תחום הכליאה והשיקום שבו יש מהפכה אדירה, גם בזכות החלטת בג"צ שעזרה לנו בהקשר הזה אל מול האוצר לקבל משאבים שבסוף הם באו על חשבון המשרד, אבל לא חשוב, אבל שמו את הנושא הזה סוף סוף במקום הראוי לו אחרי עשרות שנים של הזנחת תשתיות הכליאה והמעצרים במדינת ישראל ופה הציבור יראה שינויים מאוד מאוד גדולים בשנים הקרובות שגם יאפשרו תנאים טובים יותר וגם יאפשרו אחוז גבוה יותר של שיקום אסירים והורדת הרצידיביזם שאנחנו רואים במדינת ישראל של אסירים שיוצאים וחוזרים שוב לבתי הכלא, וכמובן כפי שגם הוצג אתמול לשמחתי הרבה, שיש לנו השנה ירידה של 22% במספר הנפגעים מתאונות דרכים, זה לא קורה במקרה.

גלעד ארדן: חלק מזה, אני לא לוקח פה קרדיט, אבל חלק מזה בוודאי קשור לכך שאגף תנועה מיום שנכנסתי נמצא בתהליך התעצמות מאוד מאוד משמעותי, עד כדי שהיום אני כבר מקבל תלונות הפוכות מאזרחים ונהגים ואנחנו נציג פה גם בהמשך את תחום תאונות העבודה שבו אנחנו בתהליך של הקמת יחידה חדשה שתתמחה רק בחקירת תאונות עבודה.

גלעד ארדן: אין פה מספיק העמדה לדין, אין פה מספיק ענישה של מעסיקים וקבלנים שלא מקפידים על חוקי הבטיחות ולצערנו נגרמות תאונות שבהם אנשים רבים מקפחים את חייהם, וכמובן תחום הפשיעה החקלאית והטרור החקלאי שבצדק קיבל פוקוס גם מהכנסת בחודשים האחרונים, בלי קשר לנתח הכלכלי שלו, יש לו חשיבות לאומית ויש לו חשיבות אדירה בשמירה על החקלאות וההתיישבות בכל רחבי המדינה.

זוהיר בהלול: אין לי אלא להלין על שני מרכיבים שנעלמים מן הדגשים החשובים האלה, דבר אחד נדמה לי ששמעתי במשתמע לפחות, נימה של, אני לא רוצה להשתמש במילה קשה, אבל הורדת החשיבות של כנופיות ועולם תחתון מכתיבים דמי חסות ובון טון בתוך החברה הישראלית וגם היעדרן של הנשים, ששם הדגש צריך, רצח של נשים.

יואב קיש: אנחנו ניפרד מיו"ר הכנסת שהולך לסיבוב אצל שרים נוספים.

יואב קיש: תודה.

אליעזר רוזנבאום: יש את זה באלימות במשפחה.

אליעזר רוזנבאום: זה בתוך אלימות במשפחה.

יואב קיש: ודאי לא מתוך זלזול.

יואב קיש: הוא רק אמר ש - - -

זוהיר בהלול: לא אמרתי זלזול, אמרתי שלא מודגש.

יואב קיש: משימה נפרדת.

זוהיר בהלול: שגם אם רצח נשים הוא פרגרף מאוד שולי, אני חושב שיש אמירה בכך שהמשטרה לא מתעלמת מהתופעה הזאת שהולכת ונעשית - - -

גלעד ארדן: חוששני שאדוני פיספס.

גלעד ארדן: אתה רואה אלימות במשפחה?

זוהיר בהלול: גם נשים, רצח נשים.

גלעד ארדן: זה אלימות במשפחה.

גלעד ארדן: זה.

זוהיר בהלול: כן, אבל לתת לזה דגש.

זוהיר בהלול: כי אתה דיברת על דגשים.

גלעד ארדן: למה, רצח ילדים לא חמור?

זוהיר בהלול: ודאי.

גלעד ארדן: אז הכל באלימות במשפחה.

זוהיר בהלול: יש הבדל - - - רצח נשים.

יואב קיש: בואו נמשיך.

אליעזר רוזנבאום: אני אעבור על הפירוט בכל אחד מהיעדים.

יואב קיש: יש לנו סדר גודל של עד עוד 50 דקות.

יואב קיש: אז בוא תנסה בסדר גודל של 15-20 דקות לסיים, ואז נוכל גם עם ח"כים וגם אם יש עוד אנשים שרוצים לשאול.

יואב קיש: בבקשה.

אליעזר רוזנבאום: לגבי השיטור הרגלי, כמובן שהתכלית היא להגביר את הנוכחות והבולטות בריכוזי אוכלוסייה, בריכוזי בילויים, עסקים, במטרה לשפר את הבטחון האישי.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו גייסנו קרוב ל-500 שוטרים ב-81 רשויות וכמובן יש תכנית לגדול.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו כמובן עושים סקרי חוות דעת ובודקים את האפקטיביות של הכוחות האלה.

אליעזר רוזנבאום: הם ממותגים בביגוד ייעודי ומסודר, וכמובן שהם פועלים בפוליגונים שנקבעים ומסוכמים עם מפקד התחנה ומפקד המחוז ויש לזה שליטה בהחלט מלאה.

אליעזר רוזנבאום: לגבי השיטור העירוני, גם כאן אנחנו מטפלים גם בעבירות של בטחון אישי וגם בעבירות איכות חיים.

אליעזר רוזנבאום: הכוח הזה הוא כוח משולב של שוטרים ופקחים.

אליעזר רוזנבאום: כל רשות יש את גודל הכוח לפי קריטריונים שקבענו אותם, אנחנו עומדים היום על קרוב ל-900 שוטרים ופקחים, אנחנו פועלים ב-59 רשויות ואנחנו בתהליך של הקמה של 10 יחידות שיטור עירוניות חדשות במהלך 2018, אולי קצת נגלוש ל-2019.

אליעזר רוזנבאום: לגבי החברה הערבית אני חושב שאנחנו עושים פה מהלך מאוד משמעותי, גם בהקמת תחנות חדשות, תיכף נפרט אותן, גם אנחנו פועלים באינטנסיביות להגדיל את מספר השוטרים המוסלמים שמתגייסים למשטרת ישראל, היום אנחנו עומדים כבר על 165 מגויסים ב-2018, והקמנו שתי תחנות, ג'סר א-זרקא וכפר כנא ואנחנו נמצאים בתהליך מתקדם, תיכף נפרט.

יואב קיש: רואים שינוי שם בעקבות הקמת התחנות?

אליעזר רוזנבאום: בוודאי.

אליעזר רוזנבאום: עוד אין את השינוי המלא, אבל זה תהליך.

אליעזר רוזנבאום: אום אל פאחם, בקעה - - -

יואב קיש: ירידה בתלונות, עליה בהרגשת בטחון?

אליעזר רוזנבאום: כשאתה בונה תחנה, אתה מקבל יותר.

אליעזר רוזנבאום: יש עליה.

יואב קיש: יותר דיווח.

יואב קיש: כן.

גלעד ארדן: ברמה הארצית אני חייב לומר שאני עדיין לא מרוצה מהשיפור בנתונים וזה פחות ממה שציפיתי שיהיה.

זוהיר בהלול: זו שנה ראשונה.

זוהיר בהלול: של כמה תחנות נכון?

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: של שתי תחנות.

גלעד ארדן: אבל באופן כללי, צריך להבין, כשאנחנו רוצים להקים תחנה בישוב ערבי זה תהליך שבמקביל אני מקדם אפילו חוק כדי לעזור לנושא.

יואב קיש: אנחנו מסיימים אותו בשאיפה בשבוע הבא.

גלעד ארדן: כי הרבה פעמים יש לחצים פוליטיים מגורמים שמתנגדים להקמת התחנה, כולל איומים על חברי מועצת עיר.

גלעד ארדן: היום כדי שעיריה תשכיר לטווח ארוך למשטרה, המשטרה או תרצה לקנות את הקרקע ואם אין אפשרות לקנות אז לפחות לשכור לטווח ארוך.

גלעד ארדן: לא יקימו תחנה בעשרות מיליונים אם אין ודאות.

גלעד ארדן: כשרוצים להשכיר לטווח ארוך היום על פי חוק, זה הזוי אבל זה המצב, אפילו תחנת משטרה צריך אישור של מועצת העיר.

גלעד ארדן: לא מספיק ראש העיר.

גלעד ארדן: גם אם סגרנו עם ראש העיר, צריך את מועצת העיר ואז יש איומים על חברי מועצת העיר, אני לא רוצה לתת דוגמאות איפה זה היה, והם מפחדים ומצביעים נגד, ואז למעשה למשטרה אין אפשרות לפתוח תחנה במרכז הישוב, שזה הדבר הכי טוב.

גלעד ארדן: זה לא אומר שבינתיים לא מעבים את התחנה שכבר נותנת שירות.

גלעד ארדן: לצורך העניין אם תחנת עכו נותנת שירות לכפרים שזה לא טוב, הם נמצאים 20 דקות וחצי שעה נסיעה מעכו, זה לא זמן הגעה טוב, זה רע מאוד, אבל עדיין עדיף לחזק בינתיים את כוח האדם של תחנת עכו כדי שיהיה בכלל מי שמוקדש לתת שם מענה מיידי ולא שייווצר מצב שזה גם רחוק וגם עם תפוסת הניידות של עכו אין בכלל מי שיגיע לאירוע.

יואב קיש: לקחת את עכו וזוהיר במקרה מכיר - - -

גלעד ארדן: בגלל זה אמרתי.

זוהיר בהלול: לשם ההוגנות, השר יכול להעיד שאני בעד.

יואב קיש: לא, אני לא אומר, אני רק רוצה להגיד שהחוק שדיבר עליו השר - - -

יואב בן צור: לא איימו עליך?

יואב קיש: חבר הכנסת יואב בן צור, החוק שדיבר עליו השר מגיע לוועדה להכנה לקריאה שניה ושלישית, ב-10 לחודש שזה יום שבא לטפל באלימות במגזר הערבי ואנחנו מ ציינים אותו על ידי קידום החקיקה הזה שמה שהיא תאפשר, שהחלטה על הקמת תחנה תהיה ברמה של ראש הרשות ולא יצטרכו את אישור אסיפת מועצת העיר לצורך העניין, בדיוק בשביל להימנע מהמקרים האלה.

אליעזר רוזנבאום: זאת התכנית של התחנות שלנו, מופיע כאן הנושא של - - -

יואב קיש: אני ביקשתי בעיקר לנושא הכליאה והמעצר.

אליעזר רוזנבאום: תיכף אני אעבור לזה.

אליעזר רוזנבאום: כמה מילים, בטחון ירושלים אנחנו בהחלט בהתעצמות מאוד משמעותית, גם בתיגבור הכוחות, גיוס שוטרים, גם טכנולוגיות וגם בתהליך מאוד מתקדם של מבט ירושלים, משל"ט שיכיל למעשה את כל הטכנולוגיות שפרושות בעיר מהר הבית, מצלמות תנועה, בגילה הכוונה, שם הולך לקום המשל"ט הזה, משל"ט מאוד מתקדם עם טכנולוגיות מאוד מתקדמות.

קריאה: וגם מפקד טוב.

אליעזר רוזנבאום: וכמובן גם תיגבור של מצלמות.

אליעזר רוזנבאום: לגבי בטחון ברשת, השר דיבר על זה, אנחנו בזמן הקרוב נשיק את המערך הזה של הגנה על ילדים ברשת, בסך הכל היחידה הזאת מונה כ-130, מתוכם 100 שוטרים ו-30, 31 אזרחים, יש שם תמהיל של אזרחים ושוטרים.

אליעזר רוזנבאום: גם משרדי הממשלה נוכחים שם.

אליעזר רוזנבאום: כלומר במוקד הלאומי של המערך הזה יש דסק שותפויות, יושבים שם באופן קבוע חינוך, רווחה, בריאות, פרקליטות, בטחון פנים, משטרה, ועובדים במעגלים קצרים על פניות שכמובן מופנות למשל"ט הזה.

אליעזר רוזנבאום: לגבי הנושא של אלימות במשפחה, גם כאן חברת הכנסת עליזה לביא מכירה את זה, אנחנו פועלים בכמה מישורים.

אליעזר רוזנבאום: אחד – אנחנו סיימנו את הפיילוט המבויים של צמיד אלקטרוני לאותם גברים אלימים וכמובן המשדר לאישה המאוימת.

עליזה לביא: כשיש הוראת שופט.

אליעזר רוזנבאום: כן.

אליעזר רוזנבאום: כמובן.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו צריכים את זה גם בהסכמה של בני הזוג וגם כמובן בהחלטת בית המשפט.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו מתקדמים עם הדבר הזה, צריך פשוט לנסוע לראות בספרד ובפורטוגל כי יש כמה פערים - - -

יואב קיש: זה מעצר בית?

יואב קיש: על מה אנחנו מדברים?

עליזה לביא: אנחנו מדברים לתת חלופה.

עליזה לביא: היום רק נשים יכולות ללכת למקלט.

עליזה לביא: כשיש לנו את הידע הטכנולוגי עם צמיד אלקטרוני שיהיה גם על הגבר וגם על האשה בהוראה של צו של שופט שצריך לשמור על X מרחק.

עליזה לביא: הפיילוט הזה נוסה, הוא לא פיילוט, הוא קיים בספרד כבר מלפני כמה שנים והשר מהרגע הראשון אמר שהוא תומך.

עליזה לביא: יש לנו פה - - - בזמן שמתבזבז לנו, העברנו הצעת חוק בטרומית לפני כשנתיים, משהו כזה, ואנחנו - - - לקדם את זה.

עליזה לביא: אם יש לוח זמנים נשמח לשמוע.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: נמשיך.

אליעזר רוזנבאום: זה לגבי הנושא הזה ודבר נוסף אנחנו למעשה מקימים 16 מחלקי משפחה, כלומר כל החוקרים והגורמים שעובדים בתחנת משטרה הם היו מפוצלים, אנחנו מאגדים אותם תחת קורת גג אחת ולמעשה זה ישפר את העבודה שלהם ואת הטיפול והמענה לכל אותם מקרים בתא המשפחתי.

קריאה: כל ה-16 אמורים לקום ב-2018?

אליעזר רוזנבאום: 2018 ו-2019.

אליעזר רוזנבאום: כי לא קיבלנו לצערנו את כל המשאבים ל-2018, חלק השר הצליח להקדים מ-2019 ל-2018 את אותם תקנים.

אליעזר רוזנבאום: חלק מהם אנחנו עושים וחלק מהם יהיו ב-2019 לצערנו.

אליעזר רוזנבאום: רק נתון אחד לגבי כיבוי והצלה, את ההתעצמות, חשוב שתראו את ההתעצמות בשנים האחרונות מאז שהרשות הארצית לכבאות והצלה עברה למשרד, אנחנו בהחלט רואים את הנתונים, אנחנו עומדים היום על 2,070 לוחמי איש, והשנה אנחנו מסיימים את התר"ש הראשון, את התכנית החמש שנתית, וגדלנו מ-1,200 כשהגוף הזה עבר אלינו ואנחנו נמצאים היום ב-2,070 ובסיום התר"ש הבאה אנחנו מתכננים להיות למעלה מ-3,000 לוחמי אש.

אליעזר רוזנבאום: כרגע אנחנו עומדים על 124 תחנות ובתר"ש הבאה מתכננים לגדול ל-194.

אליעזר רוזנבאום: בטיחות אש, שזה חלק מהכוח המבצעי, כל אותם בעלי תפקידים בתחנות ברמות השונות, אנחנו גם כאן בהתעצמות עומדים על 310 עובדים ומתכננים להגיע ל-400.

אליעזר רוזנבאום: מתנדבים, שזה כוח מאוד משמעותי גם במשטרה וגם בגופים האחרים שלנו אבל גם בכיבוי אש, אנחנו בסוף השנה נעמוד על 2,500, גם כאן אנחנו רוצים לגדול ל-4,000 המשטרה נמצאת בלמעלה מ-30,000, בהחלט כוח מאוד משמעותי, בטח במצבי החירום.

אליעזר רוזנבאום: לגבי הרכבים, גם כאן בסוף השנה נעמוד על 422 כלים, התחלנו עם 297 וכמובן מתכננים לגדול לכיוון ה-700.

אליעזר רוזנבאום: נעבור לנושא של הכליאה והשיקום.

יואב קיש: פה אני מבקש שתרחיב על התכנית שבאמת לא הוצגה עדיין בוועדה, בעקבות גם בג"צ וגם איך הממשלה רוצה להיערך לעמוד בצפיפות.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו למעשה בעקבות הבג"צ, ניתן פסק דין ב-13.6.2017 והבג"צ קבע שלמעשה נרחיב את שטח המחייה ל-4.5.

אליעזר רוזנבאום: לאחר דין ודברים, מי שמוביל את המהלך הזה זה כמובן הפרקליטות, הבג"צ תיקן את ההחלטה שלו וקבע שני שלבים.

אליעזר רוזנבאום: שלב אחד להגדלה ל-3 מטר ולאחר מכן 4.5 מטר.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו למעשה עם ההחלטה הזאת נכנסנו לעבודת מטה מקיפה והכנו תכנית שטרם קיבלה את אישור הבג"צ שהיקפה היא כ-2 מיליארד שקלים, העלות שלה, שלמעשה היא מכילה כמה דברים.

אליעזר רוזנבאום: ראשית אנחנו משפצים ומרחיבים את המתקנים הקיימים, כמובן אם זה בהוצאת מיטות מתאים מסוימים ואם זה הרחבות נוספות של הקמת אגפים נוספים, אנחנו מדברים על חלופות מאסר שזה נמצא מבחינת תהליך, אני אפרט את הבינוי ולאחר מכן אלך לסעיפים האחרים.

יואב קיש: אבל הבינוי זה הכל דברים שייקחו שנים.

אליעזר רוזנבאום: לא, יש בינוי קצר שזה מה שנקרא השיפוצים והרחבות של אגפים נוספים במתקנים קיימים.

יואב קיש: מה זה קצר, כמה זמן?

אליעזר רוזנבאום: זה חודשים, אנחנו לוקחים אשכוביות.

גלעד ארדן: יש פה את השב"ס שאפשר - - -

יואב קיש: איפה ש- - -

קריאה: ומה קורה עם השינויים המינהליים?

יואב קיש: כן, הוא רצה להתחיל דווקא בבינוי.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: כתוב חלופות מעצר/מאסר, אתה רוצה נתחיל עם זה.

יואב קיש: אבל אני ביקשתי להתמקד, כי זה נושא שהוצג פה על ידי שב"ס בדיון ואז הלכנו לבג"צ, אמרו יש תכנית, לא יכולים עוד להציג אותה, עכשיו התכנית כבר הוצגה, אושרה בממשלה, אני מבקש שתרחיבו עליה עכשיו.

גלעד ארדן: אני רק אגיד בקצרה ושב"ס ירחיבו.

גלעד ארדן: כמו שאתם רואים, הפתרונות מתמקדים בשלושה תחומים.

גלעד ארדן: תחום אחד הוא תחום חלופות המעצר והמאסר שלמעשה אנחנו רוצים בו להרחיב כמה שיותר, מי שהוא אדם הכי קרוב לנורמטיבי ואנחנו לא רוצים שהכליאה עוד תדרדר אותו יותר ותהפוך אותו לרצידיביסט ואיפה שאפשר להחליף את זה בחלופה, אז בתיאום עם משרד המשפטים אנחנו מקדמים מספר דברים, גם למשל להאריך עבודות שירות שאפשר להמיר מאסר בעבודות שירות מעונש של עד שישה חודשים לעונש של עד תשעה חודשים.

יואב קיש: זה - - - חקיקה?

אליעזר רוזנבאום: כן.

גלעד ארדן: זה לצערי מעוכב בוועדת החוקה בגלל דרישות של היו"ר שאין לי כוונה להיענות להן.

יואב קיש: זה עבר קריאה ראשונה ועדיין בהליכים בוועדת חוקה.

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: אם יו"ר ועדת החוקה ימשיך להתעקש על הדרישות שלו, אז כנראה בגלל זה אנשים יהיו - - -

עליזה לביא: מה הוא רוצה?

גלעד ארדן: הוא רוצה שלמרות שאפשר יהיה להמיר את השישה לעד תשעה, עדיין יהיה אפשרות לנציבת בתי הסוהר לקצר את עבודות השירות.

עליזה לביא: בשליש.

קריאה: מנגנון דומה לשליש.

גלעד ארדן: לא משנה בכמה.

גלעד ארדן: לקצר את עבודות השירות.

גלעד ארדן: כשאנחנו חושבים שזה יקשה מאוד לתכנן את כל העסק הזה כי הרי עבודות שירות זה מול מעסיקים בתחום הפרטי שהם בעצם מסכימים לקבל אליהם - - -

יואב קיש: עכשיו אם פתאום יגידו להם לזמן יותר קצר - - -

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: הוא בנה על מישהו לתשעה חודשים פתאום יגידו לו, "אחרי ארבעה כבר - - -" אני חושב שהצעד הזה שהמדינה עושה יפה וטוב וחשוב, ולא צריך להתחיל לשחק בו יותר מדי אחרי שכל גורמי המקצוע ישבו עליו.

גלעד ארדן: זו דוגמה אחת.

גלעד ארדן: יש את נושא השחרור המינהלי שזה חוק שמחכה לזה שיו"ר ועדת חוקה יעביר את התשעה חודשים ואז נוכל - - -

יואב קיש: זה חוק שצריך לבוא לפה אם אני מבין נכון.

יואב קיש: בוא נקדם אותו.

יואב קיש: למה עוצרים אותו.

יואב קיש: אתה יודע שגם כשאנחנו מתווכחים אנחנו יודעים להעביר את הדברים.

יואב קיש: אבל - - -

גלעד ארדן: תשמע, בסוף יש לי אחריות כוללת על שירות בתי הסוהר ועל מה שקורה בו.

גלעד ארדן: אם עכשיו יתחיל לי איזה שהוא כאוס כתוצאה מנושא עבודות השירות ואני לא יודע שם מה הולך לקרות, אז אני רוצה לדעת, זה משליך על כל התכנון.

יואב קיש: מה המשמעות?

גלעד ארדן: השחרור המינהלי, דבר מאוד משמעותי שלמעשה היום על כל תקופה של חצי שנת מאסר יש אפשרות לנציבה בגלל הצפיפות, בגלל שיקולים כאלה ואחרים, לקבוע קריטריונים שהם מאושרים כאן בוועידה במסגרת תקן השחרור המינהלי ולקצר שבוע על כל חצי שנה שנותרה.

גלעד ארדן: אם אני טועה תתקנו אותי.

קריאה: לא שנותרה, שהוא נשפט.

קריאה: זאת אומרת - - -

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: שהוא נשפט.

גלעד ארדן: למעשה אני הלכתי שם הכי רחוק עם משרד המשפטים שיכולנו לדמיין ואנחנו מכפילים את זה פי ארבעה.

קריאה: פי ארבעה עד שנתיים, שנתיים עד ארבע פי שלושה - - -

גלעד ארדן: אם אדם שפוט לתקופה - - -

יואב קיש: עד שנתיים זה - - -

קריאה: עד שנתיים התקופות - - - ביחס למה שקיים.

יואב קיש: עד שנתיים היום החוק אומר הוא יכול לקצר לו מינהלית 4 שבועות.

גלעד ארדן: לא, על כל - - -

יואב קיש: על כל חצי שנה שבוע, שנתיים זה ארבעה שבועות אם הבנתי נכון.

קתרין בן צבי: על החצי שנה הראשונה זה שבועיים אז על החצי שנה ראשונה - - - שמונה שבועות.

יואב קיש: לא החדש, המצב הקיים כיום שאלתי.

קתרין בן צבי: גם במצב הקיים כיום חצי השנה הראשונה מזכה בשבועיים ואחר כך כל חצי שנה- - -

יואב קיש: אז זה חמישה שבועות במצב הקיים.

קתרין בן צבי: כן.

קתרין בן צבי: ואז את זה תכפיל פי ארבע.

יואב קיש: זאת אומרת 20 שבועות על שנתיים מינהלי.

יואב קיש: שמה המשמעות של מינהלי?

יואב קיש: אם אין צפיפות לא מקצרים?

קתרין בן צבי: אוטומטי.

קתרין בן צבי: לא, אנחנו נוריד את תקן הכליאה.

יואב קיש: לא, אני שואל נכון להיום.

קתרין בן צבי: כן.

קתרין בן צבי: אם אין צפיפות - - -

יואב קיש: זאת אומרת נכון להיום יש מספרי כלואים, אם עברנו את מספרי הכלואים, משחררים.

יואב קיש: ירדנו, לא משחררים.

יואב קיש: אין שיקול אחר.

קתרין בן צבי: אמת.

יואב קיש: ומה הכוונה בחוק החדש?

קתרין בן צבי: אותו דבר.

קתרין בן צבי: הכוונה לא משתנה גם המנגנון לא משתנה.

קתרין בן צבי: רק משך הזמן המקוצר משתנה.

קתרין בן צבי: אנחנו נבוא אליך בזמן הקרוב ונוריד את תקן הכליאה לשחרור מינהלי, כך שזה יאפשר באופן רציף שחרור של אסירים.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: הבעיה שאנחנו בסיום המושב, וזה אני אומר לך השר, כל החלטה על דחיה כזו תגרום לסיכוי גבוה שזה לא יעבור במושב הזה.

יואב קיש: וזו המשמעות, אני יכול להגיד כבר כרגע.

יואב קיש: אני חשבתי שזה כבר היה צריך להגיע מזמן וגם בשבוע האחרון אנחנו לא פה בוועדה.

יואב קיש: הוועדה לא תעבוד בשבוע האחרון.

יואב קיש: משלחת של האו"ם בנושא קיימות, יש דיונים ששולחים נציגים מכל העולם.

גלעד ארדן: אני חוזר ואומר.

גלעד ארדן: אני מקווה ששרת המשפטים שיש לה השפעה גדולה מאוד על יו"ר ועדת החוקה, אני אבקש ממנה לסיים את החוק של ה- - -

יואב קיש: מה שתקוע אצלו תקוע אצלו, בסדר, נדבר על זה אחר כך.

קריאה: - - -

גלעד ארדן: צריך להיות כיוון שאני שר ויש לי אחריות כוללת על המשרד ואני לא מוכן שחלקים בממשלה יעשו סמטוחה בתוך המשרד שלי והכל צריך להתקדם יחד בתחום הזה ולא דבר אחד יתקדם ודבר אחר לא יתקדם.

יואב קיש: אתה אומר שזה לא נכון רק את המינהלי לקדם ולא לקדם את ה- - -

גלעד ארדן: נכון.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: בוא נמשיך.

עליזה לביא: אם דיברנו על השב"ס, אתה מוכן להתייחס - - -

גלעד ארדן: רק אני משלים.

גלעד ארדן: זה חלק אחד שכמובן ההנחיה שלי כמדיניות היא גם להשקיע גם כלפי שירות בתי הסוהר וזה להשקיע וזה יבוא בד בבד עם התקדמות המתקנים החדשים שמראש התשתיות שבהם יאפשרו הרבה יותר פרויקטים של שיקום.

גלעד ארדן: צריך להבין, ניהול בית סוהר זה דבר מאוד מורכב, על כל אסיר על פי המאפיינים שלו יש מגבלות, גם עם מי הוא לא יכול להיות, גם באיזה תנאים הוא כן צריך להיות.

גלעד ארדן: כשאתה רוצה למשל, וניסיתי לקדם פרויקטים של שיקום באמצעות בעלי חיים או יש מודלים בעולים שאפילו האסירים שוהים וישנים יחד בלילה עם כלבים שהם לוקחים אחריות על הטיפול בהם וכולי, מאמצים אותם.

גלעד ארדן: היום בנתונים ובצפיפות הקיימת, גם כשאתה רוצה להשקיע בשיקום יש הרבה מאוד קשיים.

גלעד ארדן: כשאנחנו מדברים על בינוי מתקנים חדשים ואני כבר הנחתי אבן פינה למתקן החדש שמתחילים להקים במגידו כחלופה לכלא הביטחוני הקיים שם, הולך להיות שם כלא סטייט אוף דה ארט, באמת מתחם ענק לכמעט 3,000 אסירים עם עוד דברים שיקומו.

קריאה: הכל יהיה שם בטחוני?

גלעד ארדן: לא.

קריאה: אינשאללה שיישאר ריק.

גלעד ארדן: הלוואי.

גלעד ארדן: אבל אני מתכוון שיעברו אליו ממקומות אחרים במדינה.

יואב קיש: לפחות תפתור את הצפיפות.

גלעד ארדן: אבל הוא כבר יוקם בסטנדרט אחר לגמרי עם יכולת אחרה לגמרי.

גלעד ארדן: והמרכיב השלישי, כשאתה רואה ריווח ושיפוץ אגפים, הוא כן קשור גם לאסירים הביטחוניים, אנחנו למשל מעבירים הרבה מהם לאוהלים שהוזמנו כבר בעלות של עשרות מליוני שקלים שיוקמו חלק בקציעות וחלק במגידו, במתקן הנוכחי.

עליזה לביא: מה זאת אומרת אוהלים לאסירים ביטחוניים?

עליזה לביא: הם יהיו באוהלים?

גלעד ארדן: בג"צ רוצה שיהיה להם X מטרים לכל אסיר.

יואב קיש: הם יהיו ברחבה פתוחה כאילו?

קריאה: לא, מה פתאום.

יואב קיש: יכולים לצאת מהאוהל החוצה?

גלעד ארדן: לא, מה פתאום.

גלעד ארדן: שעה ביממה לפי הכללים.

יואב קיש: אבל אוהל זה משהו - - -

אליעזר רוזנבאום: האוהלים בתוך מתחם מגודר.

יואב קיש: אבל אוהל זה לא חדר, אז בדרך כלל אתה יכול לצאת ממנו.

יואב קיש: כשאומרים אוהל זה נשמע לי לצאת.

יואב קיש: זה אוהל פיזי שאי אפשר לצאת ממנו?

קריאה: אפשר לצאת, המתחם סגור.

יואב קיש: זאת אומרת זה מתחם ובתוכו יהיה אוהל.

יואב קיש: אבל המתחם פתוח להם 24/7.

קריאה: נכון.

קריאה: גם האוהל עצמו יחושב לו המטרז' שלו כאילו - - -

גלעד ארדן: לא, הוא שואל האם הם יהיו רשאים לצאת מהאוהל כמה שהם רוצים.

קריאה: בסביבת האוהל כן כי זה לא תאים נעולים.

יואב קיש: זהו, בדיוק.

יואב קיש: אז זה בעצם רחבה כזו.

יואב קיש: לא, אני לא פוסל את זה, אני רוצה להבין את זה.

קתרין בן צבי: זה גם מיועד לאוכלוסיות מאוד מסוימות.

קתרין בן צבי: לא לכל אחד.

קריאה: זה נראה לי תנאים טובים להיות באוהל ככה.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: עדיף מלהיות בחדר שאתה לא יכול לצאת ממנו.

אליעזר רוזנבאום: כבר היה לנו בקציעות מתחמי אוהלים רבים כשהיה לנו כמות של אסירים ביטחוניים, לפני שהשר היה בתפקיד, כמויות גדולות.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: אני רוצה רגע לחזור עוד לחלופות מעצר.

גלעד ארדן: רק שניה.

גלעד ארדן: כמובן זה הכל בהתאם למאפיינים זה לא אומר שעכשיו מחבל רוצח המונים הולך להיות באוהל, ממש לא.

גלעד ארדן: לצורך, יש שני סוגים, ריווח ושיפוץ, אז יש את האוהלים ויש מה שנקרא כספות.

גלעד ארדן: כספות זה משהו אחר לגמרי, זה מבנה מוכן מבטון, בלי חלון, שפשוט מביא מנוף, מניחים אותו וזה פשוט נועד להגדיל באופן מהיר את המרווח פר מטר שמחושב לכל אסיר.

יואב קיש: אין בו שירותים, אין בו - - -

גלעד ארדן: יש.

גלעד ארדן: אבל - - -

יואב קיש: רק שאלה לגבי חלופות המעצר.

גלעד ארדן: האסירים החמורים הם בכספות.

יואב קיש: מה קורה עם האיזוק האלקטרוני, איפה זה עומד?

קתרין בן צבי: האיזוק האלקטרוני הוא בשלב ראשון, הוחלט רק להטמיע את השימוש בו ולהשתמש בכל 750 התקנים הקיימים ולא להרחיב אותו.

עליזה לביא: זה לאסירים.

יואב קיש: היום כמה משתמשים?

קתרין בן צבי: לא, רובם זה לעצורים.

יואב קיש: אנחנו מדברים על חלופת איזוק אלקטרוני בבית, לאנשים כמו שאמר השר, כמה שיותר נורמטיביים.

יואב קיש: מדובר רק לעצירים או כלואים?

קתרין בן צבי: מתוך ה-750 אנחנו מחלקים את זה 600 לעצורים עד תום ההליכים שהוגש נגדם כתב אישום והם יכולים לשהות בבית עם איזוק, ו-150 נוספים לרמש"א, לרשות שיקום האסיר, זאת אומרת לאסיר בשליש ברישיון שלגביו יש ספקות האם צריך עוד שלייקס - - -

קריאה: זה חלק מתנאי הרישיון.

יואב קיש: מהפוטנציאל, בוא נגיד ככה, כשמסתכלים על כמות העצירים והאסירים היום, כמה סך הכל אסירים היום, סביב 20,000?

יואב קיש: כמה יש?

קתרין בן צבי: קצת פחות.

יואב קיש: כמה מתוכם זה אסירים שיכולים להיכנס לבין אם זה לשחרור מינהלי, בין אם זה לעבודות שירות, וכולל על האיזוק האלקטרוני, על איזה פלח אנחנו מדברים, הרי אנחנו לא רוצים להכניס לתוך "החבילה" הזאת את אלה של עבירות חוזרות ונשנות, עבירות חמורות, אלה הם לא קהל היעד האהוד שלנו בעניין ה זה.

יואב קיש: מדובר יותר על עבירות קלות שזה עבירות של פעם ראשונה.

יואב קיש: כמה זה מתוך הכמות עצורים?

קתרין בן צבי: אז ככה, המינהלי הוא עיוור לכל הסיווגים שדיברת עליהם, זה אוטומטית.

קתרין בן צבי: אורך מאסר שאדם נשפט, לא משנה אם זו עבירתו העשירית או עבירתו הראשונה, או בטחוני אגב.

קתרין בן צבי: פלילי ובטחוני באותו סל.

קתרין בן צבי: מה שכן משנה זה אורך המאסר שלו.

קתרין בן צבי: אם הוא שופט מעל ארבע שנים הוא לא יקבל מינהלי אלא אם כן ועדת השחרורים תיתן לו שליש.

קתרין בן צבי: אז במובן הזה יש איזה שהוא בחינת נגד.

יואב קיש: מה האחוזים שמקבלים שליש?

קתרין בן צבי: כרגע אנחנו מדברים על בערך 20%.

יואב קיש: זה בגלל ש-80% עושים בעיות במהלך הכליאה שלהם?

קתרין בן צבי: לא.

קתרין בן צבי: טוב שאתה שואל את זה כי בדיוק עכשיו אנחנו מתחילים מחקר שמנתח את הסיבות האלה.

קתרין בן צבי: אבל זה לא, זה - - -

יואב קיש: הייתי מצפה ההיפך, הייתי מצפה 20% שלא יקבלו שליש.

קתרין בן צבי: קודם כל אנחנו בתהליך של עלייה בקבלת שחרור מוקדם.

יואב קיש: מ-20% זה לא קשה לעלות, אבל השאלה היא למה זה ככה.

יואב קיש: אני רוצה להבין.

יואב קיש: אני לא מתעסק בזה ואני לא נמצא בהחלטות, אני שואל מדוע הרוב המוחלט של העצורים הכלואים מסורבים לשליש.

קתרין בן צבי: השאלה היא האם הם הכינו תכנית שיקום מותאמת, האם המסוכנות שלהם - - - כך אומרים, - - - על ידי התכנית שלהם והאם באמת ההתנהגות שלהם במאסר סיפקה.

יואב קיש: זאת אומרת זה לא מספיק שהוא היה עציר שאסור, שלא עשה בעיות, בוא נגיד בעיות שוליות.

יואב קיש: ברור שלכולם יש קצת - - - אבל זה לא מספיק.

קתרין בן צבי: לא.

יואב קיש: צריך לראות שהוא כבר נחשב לא מסוכן.

קתרין בן צבי: חייב להיות משולב בתהליכי - - - ושיקום במהלך המאסר.

יואב קיש: הדבר היחיד שאני יכול להגיד שלדעתי הבעיה זה בדיוק בזה.

יואב קיש: זאת אומרת אם זו הבעיה אז איפה שהוא אנחנו לא עושים מספיק את התכניות האלה ואנחנו יורים לעצמנו ברגל.

יואב קיש: כי מה קורה?

יואב קיש: אנחנו דורשים דרישה מאוד אלטרואיסטית, בסדר גמור, אני רוצה לוודא שהוא לא מסוכן, שיש לו תכנית, הכל טוב, אבל הוא לא עושה את זה אז אנחנו לא משחררים אותו.

יואב קיש: אז יש פה איזה אבסורד.

קתרין בן צבי: לא, אבל היום אנחנו נמצאים בתהליך אחר לגמרי בשב"ס.

קתרין בן צבי: אני חושבת שמזה כשנתיים ששב"ס מפעיל מסגרות של טיפול ושיקום בכל בתי הסוהר, עם התאמה לצרכים הייחודיים של כל אסיר ואסיר.

קתרין בן צבי: היום אנחנו במצב שבו אין אסיר שרוצה טיפול או מתאים לטיפול ולא נמצא במסגרת.

קתרין בן צבי: צריך לקחת בחשבון שבתהליך השחרור יש עוד חלק שהוא צופה פני קהילה וועדת השחרורים, כשהיא בוחנת את ההחלטה לשחרר - - -

יואב קיש: אז את אומרת לי שהם לא רוצים את התכניות האלה?

יואב קיש: אומרים "אני לא רוצה את השליש, לא רוצה את התכנית"?

קתרין בן צבי: לא, רוב האסירים משולבים בתכניות.

קתרין בן צבי: הבעיה היא שבסופו של דבר בוועדת שחרורים הם בוחנים גם את היכולת שלו להשתלב בקהילה ואם אין מסגרת של המשך רצף שיקומי בקהילה - - -

יואב קיש: מה, אם אין לו עבודה בקהילה אז הוא - - -

קתרין בן צבי: לפעמים זה עבודה, לפעמים רוצים שהוא יהיה בתוך מסגרת של הוסטל או פיקוח וכשאין תמיד מענה שיקלוט אותו בקהילה או אין לו תכנית המשך, ועדת השחרורים נוטה שלא לשחרר.

יואב קיש: מה יקרה אחרי השליש?

יואב קיש: גם לא יהיה תכנית, נכון?

קתרין בן צבי: אחרי סיום המאסר?

יואב קיש: אז משחררים אין ברירה ויוצאים.

קתרין בן צבי: כן.

יואב קיש: אז מה הרווחנו בזה?

קתרין בן צבי: זה לא ששב"ס מנהל את ועדת השחרורים.

קתרין בן צבי: כידוע ועדת השחרורים היא ועדה שהיא שיפוטית.

יואב קיש: אז הבעיה זה ועדת שחרורים?

קתרין בן צבי: לא אמרתי שזו בעיה.

קתרין בן צבי: אני אגיד משהו טכני.

קתרין בן צבי: אחת הבעיות הגדולות שלנו, לא בעיה, אני חוזרת בי, הסיבה להיעדר השחרור בשליש היא גם אורך המאסר.

קתרין בן צבי: אורך מאסר קצר שחלק ניכר ממנו הוא כעצורים, אז הם עוד לא מתחילים להיות משולבים בטיפול ואז - - -

יואב קיש: את צודקת.

יואב קיש: זו בעיה.

יואב קיש: זו בעיה שאדם יושב בתור עצור ועובר את כל הכליאה שלו בתור עצור.

יואב קיש: זו בעיה, זה לא הגיוני.

קתרין בן צבי: למעלה מ-58% שפוטים קצר היום.

יואב קיש: מה זה נקרא קצר?

יואב קיש: כמה זמן?

קתרין בן צבי: עד שנתיים.

קתרין בן צבי: עד שנה אפילו.

קתרין בן צבי: הם לא מגיעים בכלל, הם לא מספיקים להגיע לוועדה וזו אחת הסיבות ששינינו, אתה רואה, יש הרחבת סמכויות.

קתרין בן צבי: הנציבה, כדי שהיא תוכל לשחרר, עד שנה.

יואב קיש: הענקת השימוש בסמכות קצין לשחרור בתחנה?

קתרין בן צבי: לא.

קריאה: טריבונל.

יואב קיש: אישור מינהלי.

קתרין בן צבי: לא.

יואב קיש: כתוב.

יואב קיש: מינהלי.

יואב קיש: מה זה טריבונל בסוגריים?

קתרין בן צבי: זה טעות.

קתרין בן צבי: זה שחרור בשליש.

יואב קיש: אז הרחבת סמכות נציבה לשחרור טריבונל.

יואב קיש: מה זה, אני לא יודע מה זה.

שמרית גולדנברג: לשחרור על תנאי.

שמרית גולדנברג: אני אתייחס.

שמרית גולדנברג: נתחיל מזה שלמעשה שחרור על תנאי של אסיר לאחר שהוא סיים שני שלישים מהעונש שלו, מותנה לפי החוק בשתי דרישות יסוד.

שמרית גולדנברג: אחת זה שהוא יימצא ראוי לשחרור והשנייה שלא נשקפת ממנו מסוכנות.

שמרית גולדנברג: כל אחד משני הרכיבים האלה למעשה ועדת השחרורים עומדת על קיומו או אי קיומו על בסיס מגוון של שיקולים.

שמרית גולדנברג: יש אסירים שבגלל אופי העבירה שלהם נדרשות חוות דעת מקצועיות שמנסות לנבא את רמת המסוכנות שנשקפת מהם עם השחרור, אם זה באלימות במשפחה, גילוי עריות, מסוכנות מינית, מקרים של חולי נפש או לוקים בנפשם.

יואב קיש: אני עוצר אותך, אני חייב להגיד לך שאני לא מחפש את השחרורים באלימות במשפחה.

יואב קיש: יש אבל לא מעט אירועים אחרים שבהם כן יכולים להיות שחרורים, מתאונות דרכים לצורך העניין לעבירות שהן בסף, יכול להיות שמקבלים עליהן כליאה אולי ארוכה אבל בוא נגיד בסף הנורמטיבי הן לא בקיצון של אלימות במשפחה.

קתרין בן צבי: דווקא אלה לא רבים.

יואב קיש: זה מה ששאלתי אבל.

שמרית גולדנברג: האפשרות לשחרור מוקדם בפני עצמה - - -

יואב קיש: רציתי לדעת על כמה אנחנו מדברים.

קתרין בן צבי: אלה לא רבים.

קתרין בן צבי: אנחנו בבחינה שעשינו שבאמת אופי העבירות - - -

יואב קיש: כליאה ראשונה, עבירה - - -

קתרין בן צבי: רוב האסירים, גם אם יושבים על עבירות שהן לא עבירות אלימות ישירות, יש באופי העבירות הזה הרבה מאוד אלימות והרבה מאוד אסירים נדרשים לטיפול בנושא של אלימות, בנושא של הפחתת מסוכנות, גם אם העבירה שלהם היא לפעמים אי ציות לרמזור אדום ונסיעה פרועה בכביש, אנחנו רואים שם שיש בסיס מאוד עמוק של אלימות שדורש התייחסות וטיפול ייעודי ואינטנסיבי בנושא.

קתרין בן צבי: אז זה לא כזה פשוט.

יואב קיש: את יודעת להגיד שמתוך העד שנתיים של עבירות ראשונות, על כמה אוכלוסייה אנחנו מדברים?

שמרית גולדנברג: עד שנה אנחנו מדברים על משהו כמו 5,000 ומשהו אסירים.

שמרית גולדנברג: זה כן.

שמרית גולדנברג: ככלל.

שמרית גולדנברג: שפוטים לעד שנה.

שמרית גולדנברג: זה לפחות מהנתונים של השנתיים הקודמות.

יואב קיש: אז יש פה מספר לא נמוך של 25% מכלל האסירים שעל פניו, עד שנה, את יודעת, אני לא יודע להגיד כל אחד לגופו של עניין אבל גם היה אפשר להוסיף אחרים אולי לעד שנתיים, אבל אני אומר, זה המספר שממנו אתם צריכים להתחיל לפעול.

שמרית גולדנברג: אני אתייחס בהקשר של שחרור על תנאי, שבאמת הקבוצה הזאת של אסירים שאנחנו לפחות זיהינו כעד שנה, באמת ההליכים של שחרור על תנאי בוועדת השחרורים כפי שהם כיום פחות מותאמים למאפיינים של האוכלוסייה הזאת, במובן הזה שבאמת רובם מנוכים להם ימי המעצר ברגע שהם נשפטים ואז היתרה של המאסר שנותרת היא קצרה מאוד ולא מספיקה להליכים משמעותיים.

שמרית גולדנברג: יש עוד היבטים שקשורים להליך בפני ועדת השחרורים בנושא של קבלת חוות דעת, גיבוש שלהם, שאורכים זמן ואז למעשה הם לא מגיעים.

שמרית גולדנברג: אני רק אגיד שהעניין הזה כרגע על שולחנה של ועדת חוקה, תיקון חוק במסגרת הערכות לבג"צ, כבר בדיונים.

קתרין בן צבי: אולי אני אוסיף משהו.

קתרין בן צבי: בעניין הזה גם שב"ס זיהה את הצורך הזה בהתערבות בתקופות מאסר קצרות והיום חלק גדול מהטיפול באסיר, שהוא טיפול מאוד ראשוני ורק ההכנה לקראת שחרור מתחיל בבתי המעצר, פתחנו מסגרות רבות בבתי המעצר השונים, קיימנו והקמנו מסגרות לאסירים שפוטים קצר, כמו בבית סוהר כרמל שזאת מחלקה לטיפול בסמים, לאסירים שפוטים קצר, בבית סוהר אלה מחלקה לטיפול באלימות בשפוטים קצר, ועוד בתי סוהר שונים שבהם ייעדנו מחלקות ייעודיות לאסירים ששפוטים לתקופה קצרה.

קתרין בן צבי: גם אם זה לא טיפול שמגיע עד לסיומו, אבל זה מכין אותו לקראת השחרור.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: השר, אני חושב שהעבודה הזאת של חלופות מעצר/מאסר היא עבודה מבורכת, אני חושב שצריך לקדם אותה ובאמת בעניין הזה אני בהחלט רואה את החשיבות שגם אתה רואה לה, וגם שאנחנו נספיק לעשות את זה במושב הזה, עם כל המורכבות של העניין הזה, זה משהו שלא צריך להיעצר.

יואב קיש: כמובן הבינוי והריווח ששוחחת עליהם אנחנו נראה מן הסתם תכנית מסודרת עם מספרים פה גם בדיוק על כמה מטרים וכל הדברים האלה, אני מניח שזה נמצא.

יואב קיש: אני יכול להגיד שני דברים שבעיני מאוד בעייתיים, אחד זה ה-20% שמקבלים שליש, זה מספר לא הגיוני וזה אומר שיש לנו איזו שהיא בעיה במערכת בעניין הזה.

יואב קיש: לתפיסתי ניכוי השליש צריך להיות במספרים יותר גבוהים ולמנוע ממי שלא צריך לקבל ולא להיות בסיטואציה שרק יחידי סגולה מקבלים את הדבר הזה.

יואב קיש: דבר אחרון, שזה בעיה שאתה מכיר כמובן היטב, כל מה שקשור למעצרים, שהיושבים במעצר עד תום ההליכים - - -

גלעד ארדן: מאיזו בחינה על השליש, לא הבנתי.

גלעד ארדן: קודם כל זו ועדה לא של שירות בתי הסוהר, זו ועדה של משרד המשפטים.

שמרית גולדנברג: זה הנהלת בתי המשפט.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: אבל בסופו של דבר גם יש עניין של המלצות ויש עניין של הבחינה של הדבר הזה וגם דיברה פה היועצת המשפטית, אבל אני מסתכל על זה כהסתכלות כללית, לא כל דבר שאני אומר פה בהכרח זה רק למשרד הבט"פ, אבל העובדה הזו שאנחנו במצב הזה בין אם זה בגלל דרישות משטרה או לא, נבדוק.

יואב קיש: אבל בכל מקרה צריך להיות ההיפך, ודבר נוסף זה גם נושא העצורים, וגם פה יש פה חלק שקשור לשב"ס וחלק שלא קשור לשב"ס.

יואב קיש: ברור שהתהליכים זה בתי המשפט שלוקח הרבה זמן עד שעציר מסיים את ההליך המשפטי שלו, אבל הדבר הזה בכלל בעניין הזה של אישור מעצרים שבסופו של דבר נגמרים גם ללא כתב אישום, אנחנו נמצאים במציאות שלדעתי רוב המעצרים נגמרים ללא כתב אישום, שזה ברור שיהיו תמיד מעצרים שייגמרו ללא כתב אישום, זה חלק מהעניין.

יואב קיש: אבל זה שזה הופך להיות רוב, ובעיקר מה שמעניין אותי לדעת, מי שעצור פעם ראשונה והוא גומר בלי כתב אישום, זה אירוע שיכול לתפוס אנשים נורמטיביים, שבסופו של דבר אנחנו לא רוצים להיות במקום הזה.

יואב קיש: לזה אני גם יכול להוסיף את כל ההתייחסות בכלל לכל הנושא של המעצרים וההובלה לבתי משפט, אני חושב שהיה פעם איזה פיילוט, לא יודע אם עשיתם אותו, של מה שנקרא צילומי וידאו, וידאו קונפרנס, איפה זה עומד?

יואב קיש: למה זה לא הצליח להתקדם?

גלעד ארדן: אנחנו והאוצר תומכים בזה תמיכה מלאה ומוחלטת, לצערנו הרב משרד המשפטים בגלל שהנהלת בתי המשפט מתנגדת, ודרך אגב, גם היועץ המשפטי לממשלה תומך בזה, גם רז נזרי שעבד על זה מולנו בשם היועץ תומך בזה, השופטים הוד מעלתם החליטו, לא יודע, אולי הם חוששים שירדו להם תקנים אחר כך אם אפשר יהיה פחות לשנע פחות אסירים.

גלעד ארדן: לדעתי זה היה חוסך גם סבל לאסירים בסופו של דבר, את כל הטלטול והשעות הרבות בדרכים.

יואב קיש: מסכים איתך.

גלעד ארדן: זה מקובל מאוד בעולם ומשרד המשפטים הגביל אותנו בצדק, לא לכל ההליכים המשפטיים, להליכים הראשוניים של ההרשעה וכולי.

יואב קיש: אז איפה זה עומד?

גלעד ארדן: זה תקוע בגלל ההתנגדות של הנהלת בתי המשפט.

גלעד ארדן: שרת המשפטים מקבלת את ההתנגדות.

יואב קיש: אנחנו נקדם את זה.

גלעד ארדן: זה חוק שתקוע בגלל ההתנגדות - - -

יואב קיש: יש חוק כבר?

גלעד ארדן: מזמן.

גלעד ארדן: האוצר ניסה גם בחוק ההסדרים - - -

יואב קיש: איפה החוק עומד היום?

גלעד ארדן: שניה.

גלעד ארדן: הסיכום שלי עם האוצר היה שזה יקודם באמצעות חוק ההסדרים.

גלעד ארדן: היועץ בהחלטה כנראה של שרת המשפטים עצר את זה בגלל, בדקנו לעומק וגם האוצר בדק – נציג האוצר נמצא כאן – בגלל התנגדות בתי המשפט, יש תמיכה מלאה, זה מקובל בעולם, זה יחסוך כסף וזה יחסוך טלטול וסבל לאסירים.

יואב קיש: אני מסכים איתך.

יואב קיש: אני כבר אומר - - -

שמרית גולדנברג: אני רק אגיד - - -

יואב קיש: לא, אל תתפרצי.

יואב קיש: סליחה.

יואב קיש: אני מסכים איתך ואני כבר אומר שאני אבדוק את זה ואם צריך אני אקדם את זה בחקיקה פרטית, בוודאי בתמיכתך, בתמיכת המשרד, אנחנו נטפל בקשיים שיהיו.

יואב קיש: אני מאוד בעד, זה פשוט סבל מיותר וגם תקציבית מיותר.

יואב קיש: אני לא רואה סיבה שלא.

יואב קיש: אל תטעה, הסנגוריה תגיד לך שחייבים את זה.

יואב קיש: אם לעזור - - -

שמרית גולדנברג: אני מניחה שיש טעמים גם נגד, אני פשוט לא מצויה בפרטים, אבל אני מניחה ש- - -

גלעד ארדן: אבל רז נזרי סיכם איתנו, בכתב, הכולל על איזה הליכים זה יחול.

שמרית גולדנברג: זה אני לא מכירה.

יואב קיש: חברת הכנסת עליזה לביא בבקשה.

עליזה לביא: תודה יושב ראש הוועדה.

עליזה לביא: אדוני השר, אני רוצה לציין את זה שאתה נמצא כאן וגם נציגי שב"ס, קיימנו שני דיונים ודיון אחד באדיבותך יו"ר הוועדה, על כל מה שנודע לנו, מהתקשורת בעניין של סוהרות, התעמרות בסוהרות בכלא גלבוע וגם שמענו לאחרונה בכלא מגידו.

עליזה לביא: האם תוכל להתייחס, האם קראת לנציבה, יש חקירה, אבל מעבר לחקירה האם זה דפוס, האם בדקת את העניין, אנחנו מוטרדים מאוד.

גלעד ארדן: קודם כל, מה זה בודק את העניין?

גלעד ארדן: אני מתייחס בשיא הרצינות ובשיא החומרה לפרסומים וזה מחייב אותי כמובן לעשות כל מאמץ כדי לבדוק את זה.

גלעד ארדן: אבל צריך לבין ששר הוא לא גוף חקירתי.

גלעד ארדן: בשביל זה יש משטרה, בשביל זה יש גופי חקירה, יש גם גופים פנימיים של שירות בתי הסוהר.

גלעד ארדן: חלק מהפרסומים נמצאים בחקירה של היחידה לחקירות סוהרים של משטרת ישראל, אני מדבר על האירועים של כלא גלבוע, והם נמצאים בחקירה די מתקדמת אפילו, אני מקבל עדכונים כלליים ככל מה שמותר לעדכן אותי כגורם פוליטי ואני מקווה שהחקירה הזאת תסתיים בימים או בשבועות הקרובים לכל היאוחר.

גלעד ארדן: אני עוקב אחרי החקירה הזאת באופן אישי.

גלעד ארדן: לגבי הפרסומים האחרים, עוד פעם - - -

עליזה לביא: כלא מגידו - - - האם - - - שתבוא ותחדש את הנהלים, או צפות עדויות מאוד קשות - - -

גלעד ארדן: אני לא חושב שיש בעיה בנהלים, אני חושב שהנהלים הם מאוד ברורים והטרדה מינית היא הטרדה מינית וסגל של כלא צריך להתייחס אליה בחומרה ואם היא עולה לכדי עבירה פלילית גם להתייחס אליה כאל עבירה פלילית.

גלעד ארדן: צריך לזכור, וזו הדרישה שלי הרבה פעמים משירות בתי הסוהר, שכאשר אנחנו עוסקים במחבלים מורשעים שהם יושבים מאסרי עולם, אין מה להרתיע אותם בחקירות פנימיות, כי מה תעשה, תוסיף לו עוד חודשי מאסר או שנות מאסר למאסר עולם?

גלעד ארדן: זה לא מרתיע.

גלעד ארדן: ההרתעה צריכה לבוא דרך תנאי המאסר שלהם, דרך פגיעה קשה בתנאי המאסר שלהם ולכן אני הקמתי לאחרונה גם ועדת בירור שהתכנסה אתמול פעם ראשונה, בראשה יושב גונדר אבי ועקנין, גונדר בדימוס, יחד עם ניצב בדימוס שלומי קעתבי והיא אמורה בתוך 90 יום לתת לי המלצות איך אפשר באמת גם להתמודד עם תופעות כאלה של האסירים הביטחוניים על ידי פגיעה בתנאי המאסר שלהם או המעצר, עד למינימום שהדין הבינלאומי מחייב.

גלעד ארדן: אבל שוב, צריך לזכור, אין באמת הרתעה בדין הפלילי כנגד מי ששפוט ממילא עד יומו האחרון לשבת בכלא, אלא על ידי פגיעה בתנאי המאסר שלו, מעבר לזה לגבי הסוהרים והסוהרות, והגנה על סוהרות והיחס של מפקדים כלפי עבירות כאלה ואיך להגן עליהן, ודאי שיש נהלים בנושא הזה וודאי שכל חריגה מהם צריכה להיבדק משמעתית או אפילו פלילית אם עולה חשד לפלילים, אף אחד לא מנסה בשב"ס, להתרשמותי, לטייח שום דבר, ונפתחות חקירות ומועברים נתונים ומושעים מפקדים גם אם צריך, כל הדברים נעשים.

קריאה: מה עם - - - נווה תרצה?

יואב קיש: סליחה, לא להפריע.

יואב קיש: זוהיר בבקשה.

זוהיר בהלול: שתי שאלות קצרות, אחת אפרופו העניין של האסירים.

זוהיר בהלול: אני באמת מאוד מקווה שבכהונתך תמצא את הדרך להגדיל את שטח המחייה של אסירים שלפעמים באמת נענשים פעמיים, בפעם הראשונה עצם העובדה שהם מוקצים מחמת מיאוס מהחברה הישראלית וב.

זוהיר בהלול: הם לא מקבלים יחס של צלם אנוש בתוך שטח מאוד מאוד קצרצר, אני חושב שמדובר ב-3 מטרים כאשר הסטנדרט הבינלאומי מדבר על 4.5 מטרים לאסיר.

זוהיר בהלול: הנקודה השניה, רציתי מאוד לדעת - - -

גלעד ארדן: לא הבנתי מה השאלה.

גלעד ארדן: סליחה.

זוהיר בהלול: השאלה, להגדיל את שטח המחיה.

קתרין בן צבי: כבר יש החלטה.

גלעד ארדן: זה מה שהסברתי.

זוהיר בהלול: לא, אני מקווה שזה יעמוד ממש בסדר העדיפות הגבוה של המשרד.

זוהיר בהלול: הנקודה השניה שרציתי לברר אותה איתך אדוני השר, היא בעצם מה תפיסת העולם של המשטרה בקשר להפגנות.

זוהיר בהלול: הפגנה היא אמצעי מאוד קריטי במדינה דמוקרטית, זו זכות מוקנית כמעט בכל היקום ונדמה לי שבתקופה האחרונה, כאשר מדובר באוכלוסיות מסוימות המשטרה נוהגת באלימות כלפי אלה שמנסים לממש את זכותם להפגין וראינו כמה מקרים שבעצם אולי לא רק מגדישים את הסאה של העניין הזה אלא גם מעמידים בפנינו מציאות שאולי השוטרים לא ממש מפנימים את זכותם של אזרחים במדינת ישראל להפגין ולכן התגובה לפעמים היא תגובה אלימה וקשה.

גלעד ארדן: אני לא מקבל את האמירה הגורפת שלך והמכלילה וצר לי שחברי כנסת נוהגים בדרך הזאת כשהם הרבה פעמים מתקוממים נגד הכללות כלפי ציבור שהם משתייכים אליו.

גלעד ארדן: אני נגד הכללות מכל סוג ומכל מין.

גלעד ארדן: גם נגד כל השוטרות והשוטרים אני לא מוכן שיעשו הכללות.

גלעד ארדן: יש 33,000 שוטרות ושוטרים, שוטר על פי חוק מוסמך להפעיל כוח כדי לעמוד במשימתו, שהיא הרבה פעמים להגן על כלל הציבור ועל האינטרסים של כלל הציבור מפני הפגנות אלימות, הפגנות לא חוקיות, הפגנות שבהן נחסמים צירי תנועה חיוניים שאולי בגלל העיכוב האמבולנס לא יגיע בזמן כי חסמו את הכביש וימותו אנשים חפים מפשע, או שלא יוכלו אנשים להגיע לחנויות פתוחות ולקנות בהן והאנשים שם יפשטו את הרגל.

גלעד ארדן: לכן שולחים את השוטרים, זה אתה שולח אותם ואני, והשוטרים לא באים שם מטעם עצמם ולא לשם הנאתם ולכן המחוקק שזה גם אתה אדוני, הסמכת אותם להפעיל כוח.

גלעד ארדן: אם שוטר מפעיל כוח בניגוד לחוק ושלא לצורך, מקומו לא במשטרת ישראל והוא צריך כמובן לעמוד לדין פלילי ולשלם את המחיר.

גלעד ארדן: אבל לא על בסיס תמונה אינטרסנטית כזו או אחרת של כלי תקשורת אני כשר כבר אחרוץ את דינו.

גלעד ארדן: בשביל זה יש גוף אובייקטיבי במשרד המשפטים שנקרא מחלקה לחקירות שוטרים, שהוא ורק הוא, לא אדוני במלוא הכבוד, לא אני ולא אף אחד אחר מוסמך לקבוע על פי תמונה מהטלוויזיה שהשוטר פעל שלא כדין.

גלעד ארדן: עובדתית בסופו של דבר גם כשיש אירועים מאוד קשים ועצובים כמו אירוע אום אל חירן שחברי כנסת פה יוצאים מגדרם בהכפשות וכולי, בסוף אחרי חקירה ארוכה מתברר שהשוטרים פעלו כדין ולכן עוד פעם, אף אחד לא רוצה - - -

זוהיר בהלול: זה לא מדויק.

גלעד ארדן: זה מדויק ביותר.

זוהיר בהלול: זה לא מדויק.

גלעד ארדן: מדויק ביותר.

גלעד ארדן: אין מילה אחת ממה שאמרתי שלא הייתה מדויקת.

זוהיר בהלול: לא, אבל - - -

יואב קיש: חבר הכנסת זוהיר בהלול, עשינו פה דיון, - - -

גלעד ארדן: יכול להיות שהיו גרסאות, אבל אנחנו במדינת חוק ובמדינת חוק הגורמים המוסמכים - - -

יואב קיש: עשינו פה דיון.

יואב קיש: אני לא נכנס לזה עכשיו.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חבר הכנסת סמוטריץ משהו?

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני נותן רק שתי שאלות, בבקשה גבירתי ובני.

יואב קיש: בקצרה.

זוהיר בהלול: אבל למה קטעת את ה- - -

יואב קיש: אני אגיד לך, כי עשינו פה דיון ארוך עם מח"ש והם ישבו - - -

זוהיר בהלול: זה נכון - - -

יואב קיש: לא ניכנס לזה עכשיו.

יואב קיש: אין לנו זמן.

יואב קיש: יש לנו שתי דקות לסיים.

יואב קיש: אני יכול להגיד לך שמה שאמר השר, ישב פה פרקליט המדינה והצדיק את אמירתו של השר ולכן אני לא הולך להיכנס לזה עכשיו.

יואב קיש: אתה מוזמן לשמוע את הפרוטוקול.

יואב קיש: בבקשה.

מרים זלקינד: אני משדולת הנשים בישראל.

יואב קיש: יש לך דקה.

מרים זלקינד: אני אהיה מאוד קצרה.

מרים זלקינד: לפני יותר משנה וחצי בנובמבר 2016 ישבנו כאן ודיברנו על תנאי הכליאה של אסירות בנווה תרצה ודובר על זה שהן סובלות מתנאי כליאה מאוד קשים.

מרים זלקינד: שמחתי לראות שכתוב כאן שתהיה העתקה של הכלא, אבל לא הבנו כל כך מה לוחות הזמנים ומה הכוונה מתי זה יקרה.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: זהו.

יואב קיש: שאלה אחת.

יואב קיש: אני מתנצל.

מרים זלקינד: רק להגיד על רצח נשים שיש פער עצום בין הבהילות שבה אנחנו מרגישות בשטח, כל שבועיים וחצי נרצחת אישה, לבין זה ששמענו על האזיקונים ושמענו על זה שמקימים 16 מחלקי משטרה, אבל דרושה תכנית חירום כי נשים נרצחות כל שבועיים וחצי ואין תחושת בהילות מצדכם ואין אמירות - - -

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: זה אחד.

יואב קיש: בני בבקשה.

יואב קיש: דקה לרשותך.

בני פרץ: אדוני היושב ראש, כבוד השר.

בני פרץ: אני רוצה רק להיכנס לנושא אחד, הסמכויות שלך כשר כלפי המשטר, אם יש לך את העוצמה ואת הכוח להעמיד אותם לגבי יושרה וחקירות.

בני פרץ: אני אתן דוגמה.

יואב קיש: א יאפשר להיכנס לחקירות בתוקף.

בני פרץ: לא, יש חקירות בתוקף אבל הוא יכול להתערב אם הן לא נעשות ביושרה.

יואב קיש: הוא לא מתערב בחקירות בתוקף.

בני פרץ: אני אתן דוגמה למשל.

בני פרץ: ההדלפות של הקלטות של ניר חפץ מתחילת כניסתו לתפקיד.

בני פרץ: זה רק משטרת ישראל ואני אומר לך שניר חפץ נכנס כחפרפרת עבור גורם מסוים כדי לסחוט את ראש הממשלה.

בני פרץ: ואת זה במקום להביא עד מדינה- - -

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: זה מפריע עכשיו.

יואב קיש: בני זה מפריע.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אני מבקש התייחסותך למה ששמענו.

גלעד ארדן: קודם כל לגבי האמירות, נווה תרצה זה חלק מהלו"ז של הבינוי של בתי כלא חדשים.

אליעזר רוזנבאום: זה ארוך קצת.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו עד סוף 2019 מייצרים 1,000 מקומות עם כל מה שאמרנו, האגפים.

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: אין דרך אחרת.

יואב קיש: זה לא יקרה ביום אחד.

מרים זלקינד: כמה?

מרים זלקינד: שנתיים?

מרים זלקינד: עשר?

מרים זלקינד: תגידו מספר.

גלעד ארדן: כל התכנית אמורה להתבצע בתשע שנים.

גלעד ארדן: איפה על הגרף הזה יוצא נווה תרצה אני לא זוכר, אבל אני יכול לומר לך שאני אישית ביקרתי בנווה תרצה לפני כחודש ואנחנו פועלים לעשות שם הרבה מאוד שיפורים.

גלעד ארדן: אני שוחחתי עם האסירות ואני חושב שהמצב הוא פחות קטסטרופלי מאיך שגבירתי מתארת אותו.

גלעד ארדן: דרך אגב, בימים האחרונים אני גם הנחיתי להקצות תקציב למזג את כל בתי מעצר הימים במדינת ישראל, ואנחנו עושים שיפורים כל הזמן במקומות הללו.

יואב קיש: אני מציע באמת כדי שלא נצא על רגל אחת, תגדירו בצורה מסודרת.

גלעד ארדן: אני מציע גם אם הוועדה תרצה לבקר בנווה תרצה אני אשמח מאוד להציג את המצב שם.

גלעד ארדן: אבל אני בהחלט עוקב אישית ומבקר וקשוב מאוד למה שקורה.

גלעד ארדן: לגבי נושא רצח נשים, אני לא יודע למה היא אמרה את מה שאמרה, אני אישית מטפל אישית, עוקב, בודק את המשטרה בכל פעם שקורה אירוע אסון כבד כזה של רצח כדי לדעת מה הייתה המודעות ואם הייתה, ואם אפשר היה לטפל יותר טוב או למנוע, עוד פעם, זה לא יעזור מה שאני אומר כי הממוצעים לא עוזרים כי כל טרגדיה היא טרגדיה.

גלעד ארדן: אבל הנתונים הם לא תומכים את מה שאמרה כאן מנכ"לית השדולה, אני לא יודע למה את מחייכת, אני אשמח שתציגי את הנתונים לעומת שנים עברו ותגידי אם יש הצדקה לאמירה שאמרת.

מרים זלקינד: לא נותנים לי כל כך לדבר- - -

יואב קיש: מה לעשות, אנחנו צריכים לסיים.

מרים זלקינד: בסדר, אבל אני אשמח להגיב אם תרצה.

יואב קיש: אני מציע כך, כדי שנתקדם לגבי נווה תרצה, השיפוץ, תביאו לנו מסמך עם לוחות הזמנים המתוכננים ונפרסם את זה באתר הוועדה.

גלעד ארדן: נווה תרצה זה לא שיפוץ.

גלעד ארדן: זה בינוי חדש.

גלעד ארדן: שיפוצים נעשים כל הזמן.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: לוחות זמנים לעניין.

יואב קיש: אתה רוצה להגיד מילה לגבי השאלה של בני?

יואב קיש: אני חושב שהיום החוק מסדיר את זה שאין לו סמכות - - -

גלעד ארדן: בני יודע את האמת אבל יש לו עניין להגיד את דברו, בסדר.

גלעד ארדן: אם עד היום בני לא שמע ולא יודע שהדלפות בכלל יכולות להיחקר רק על ידי היועץ המשפטי לממשלה, אז אני אגיד את זה עוד פעם ושוב, לי אין סמכות לחקור שוטרים, מה עוד שבפעם האחרונה שחקרו הדלפה מחקירות של ראש ממשלה התברר שהיא בכלל מהפרקליטה המלווה.

גלעד ארדן: אני מדבר לפני 12 שנה - - -

בני פרץ: אבל אני אומר - - - לוקחים אדם עד מדינה - - -

גלעד ארדן: שרים לא מאשרים עדי מדינה, וגם את זה אתה יודע.

גלעד ארדן: והדלפות יכולות לבוא גם מעורכי דין של נחקרים וגם את זה אתה יודע.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: אנחנו צריכים לסיים, אני רוצה קודם כל להודות לשר גלעד ארדן שבא והציג את הדגשים של המשרד לבטחון פנים, לכל הצוות על העבודה.

יואב קיש: יש לכם מגוון נושאים, כל אחד מהם עולם ומלואו ואני רוצה להגיד לך השר, שאני עובד עם המשרד בשוטף ואנחנו רואים את העשייה, בין אם זה בתקנות כלי ירייה שנעביר עכשיו וכל מה שקשור לתנאי מעצר וכיבוי אש ובאמת יש הרבה מאוד מה לעשות ועושים הרבה.

יואב קיש: אני מודה לך על היום הזה ובהצלחה לכולם.

יואב קיש: תודה.