ועדת המשנה לענייני איו"ש, כנסת 20, פרוטוקול מספר 63, 2018-06-10 09:00

מרדכי יוגב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

מרדכי יוגב: ישיבה לפי סעיף 120ב2 לתקנון הכנסת – ישיבה פתוחה.

מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל מי שהגיע, ואני שמח בכל מי שהגיע – נציגי משרדי הממשלה השונים, נציגי איכות הסביבה מגורמים שונים.

מרדכי יוגב: מטרת הישיבה הזאת: צמצום מפגעי איכות הסביבה ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: מפגעי איכות הסביבה הם חצי גבולות, ואנו חשים אחריות גם לשטחי יהודה ושומרון ולאוכלוסיות החיות בה, זו היהודית הישראלית וזו הפלסטינית, וזו מטרת הישיבה.

מרדכי יוגב: אני מצר על כך, שלפני כשעה הודיעו נציגי מערכת הביטחון, שהם לא ישלחו לכאן את נציגיהם.

מרדכי יוגב: מדובר על נציגי צה"ל, נציגי מינהל אזרחי, מתאם פעולות בשטחים.

מרדכי יוגב: זה ביזיון של הכנסת.

מרדכי יוגב: נצטרך לתת עליו את הבירור ואת הדין.

מרדכי יוגב: הוא יבורר עם מערכת הביטחון.

מרדכי יוגב: יש פה נציגי הנהלת בוועדה, שיעשו את הבירור הרחב יותר.

מרדכי יוגב: זה לא הישיבה הראשונה, לא בהכרח של ועמ"ש יו"ש, והדבר יצטרך להיות מבורר.

מרדכי יוגב: בעניינה של ישיבת ועמ"ש יו"ש, לפני שבוע, ביום ראשון, חשפנו הפקרות וחוסר אחריות של מתאם פעולות בשטחים, מינהל אזרחי, בחוסר שליטה בשטחי C מול השתלטות אסטרטגית של משרד לתיאום השתלטות אסטרטגית של הרשות הפלסטינית על שטחי C עם עבודה – אני קורא לזה ועדות, נפות, איני יודע בדיוק את המוגדר.

מרדכי יוגב: שמענו בעיקר מתנועת רגבים, אבל גם הדברים אומתו על-ידי גורמים רשמיים.

מרדכי יוגב: מול זה נמצא שכמעט לא עושים דבר אלא רק אזלת יד.

מרדכי יוגב: הדבר הזה נאמר כביקורת שצריכה להיאמר, והיא חלק מכך שכנראה, קצינים במדים לא סובלים ביקורת, וזה חמור ביותר.

מרדכי יוגב: הוא יבורר כפי שאמור, ולא האנשים שפה, אלא להפך – אלה שפה, אכפת להם והגיעו.

מרדכי יוגב: הדברים האחרים יובררו בין הנהלת הוועדה למערכת הביטחון.

מרדכי יוגב: אני מאוד מעריך ומוריד ומכבד את שר הביטחון, כך גם את צה"ל כולו על קציניו וחייליו.

מרדכי יוגב: עושים לילות כימים.

מרדכי יוגב: רק ביום ששי האחרון הייתם אתם עד כמעט 17:00 אחר הצהריים בעוטף עזה בנקודות ההיערכות שלהם, וכך גם ביהודה ושמרון.

מרדכי יוגב: לא נכניס את המחלוקת הזו לפה.

מרדכי יוגב: כולנו, כולל אלה שפה בחדר, רוצים באיכות הסביבה ובצמצום המפגעים, כפי שאנו עוסקים בזה פה כבר משך כמעט ארבע שנים, אם איני טועה, ברצף ובוועדות מעקב.

מרדכי יוגב: צריך להגיע לכאן גם מנכ"ל איכות הסביבה, מר ישראל דנצינגר.

מרדכי יוגב: אני מאוד רציתי שהוא יפתח.

מרדכי יוגב: כיוון שהוא עדיין אינו פה, ואני מבין שהוא כן מתכוון להגיע, כל מי שרוצה לדבר, שיסב את תשומת לבם של אסף, מנהל הפורום, ודפנה, שהיא סגנית מנהל ועדת חוץ וביטחון.

מרדכי יוגב: הנושאים שרצינו פה בישיבה לדבר עליהם הם הצגת תוכנית אב להגנת הסביבה ביו"ש דרך המנכ"ל.

מרדכי יוגב: אני מבין שיש פה נציגים של איכות הסביבה, יושבי ראש ערים לאיכות הסביבה ביו"ש שרוצים להציג את התוכנית.

מרדכי יוגב: איני יודע אם זו התוכנית המתואמת עם המנכ"ל.

איצ'ה מאיר: לא לגמרי.

איצ'ה מאיר: הן דומות.

מרדכי יוגב: עוד נשמע.

מרדכי יוגב: רצינו לדבר על זיהום הנחלים יותר בסטטוס של קמ"ט איכות סביבה וסטטוס של אתרי סילוק הפסולת בדגש על אתר רימונים, משרפות, שרק הולכות ורבות, ואנחנו מקבלים עליהן תלונות רבות יותר גם מתחומי קו ירוק עוטף ותפר וגם מתוך יהודה שומרון, והאכיפה גם מהמינהל וגם מהמשטרה.

מרדכי יוגב: נושא חדש שעסקנו פה בוועדה – הוועדה הזאת היא עמוסה; היא מטפלת בהרבה דברים.

מרדכי יוגב: יש פה גם נציגים מהרבה מאוד משרדים שנוגעים בדבר.

מרדכי יוגב: זה כתוצאה מעומס הדיונים של הוועדה, שנאלצנו כתוצאה מזה לכנוס את כל הנושאים הללו, הנוגעים באיכות סביבה, בישיבה אחת ובישיבות מעקב – על אף שכל אחת יכולה להכיל נושאים רבים.

מרדכי יוגב: קידום החקיקה – חסרים לנו פה היום נציגי יועמ"ש יו"ש, שאני מוצא לנכון כן לבקר אותם.

מרדכי יוגב: ברצותם לקדם חקיקה, מביאים איש מילואים, מקדמים חוק בחודש, ולא אומרים: לא מצליחים.

מרדכי יוגב: מצדי, מחוקקים חוק בשנה גם בלי איש מילואים, אבל לומר ששום דבר לא מתקדם, זה פשוט אזלת יד לאורך שנים או מדיניות שנוגדת את מדיניות הממשלה.

מרדכי יוגב: פרויקט איגום נחלים שמופקר ולא נעשה כבר כמה שנים למרות שהוקמה התב"ע ואושרה לקידום, תמ"א 62, טורבינות רוח, שגם זה – שלא נמצאים פה רמ"א וקמ"ט, אבל נוכל לשמוע מאנשי רשות החשמל, אם יש להם מה לומר בהקשר של קידום טורבינות רוח ביו"ש.

מרדכי יוגב: אלה נושאים רבים, וגם דילגנו על נושאי מחצבות או נושאים אחרים, אזי פשוט נתחיל.

מרדכי יוגב: אני רוצה בכל זאת לזהות פה קודם כל את נציגי משרדי הממשלה, ולהתחיל דווקא אתכם.

מרדכי יוגב: משה, ברוך, אשמח לשמוע מכם לגבי תוכניות של מתקני טיהור שמתקדמות ביהודה ושומרון, וצמצום זיהומי הנחלים – איזה צד של הדבר שתרצו לבשר עליו, או מה בפערים, נשמח לשמוע.

משה גראזי: משה גראזי, רשות המים, מנהל מינהלת הביוב הארצית.

משה גראזי: לא באנו מוכנים, כי לא ביקשו מאתנו חומר, אבל ניתן להעביר הכול בכתובים כמובן.

משה גראזי: למעשה אנו פועלים בשני מישורים: אחד, מול הצרכים של ההתיישבות, בעצם הישובים – בעיקר המועצות האזוריות והמועצות המקומיות שמעבר לקו הירוק.

משה גראזי: בהקשר לזה יש לנו שני מנגנוני סיוע, שהקמנו במהלך השנים האחרונות, שמאפשרים סיוע גם במענקים וגם בהלוואות לצורך פיתוח תשתיות הביוב בתחום של הרשויות.

משה גראזי: המנגנון עובד לא רע.

משה גראזי: אני לא מכיר תוכנית אחת שהיא זמינה שלא תוקצבה, נכון לדיון היום.

משה גראזי: זה במישור אחד.

משה גראזי: יש הרבה פרויקטים שמבוצעים, יש הרבה פרויקטים שמתוקצבים, אבל חשוב להדגיש, שהאחריות – גם התכנון וגם הביצוע בסוף זה של הרשויות המקומיות – כך פי חוק הביוב וחוקים נלווים אחרים, כלומר רשות המים או מינהלת הביוב, היחידה שלנו באופן אקטיבי לא יכולה לתכנן ולא יכולה לבצע במקום הרשויות המקומיות.

משה גראזי: אנו משמשים מעין זרוע מקצועית ותקציבית, מסייעים, בין בקידום התוכניות – אם יש חסם מול משרדי ממשלה או גורמים אחרים, גם אם זה המינהל האזרחי – אנחנו מנסים לפתור את החסמים.

מרדכי יוגב: אתה מדבר עדיין על הצד הישראלי.

משה גראזי: על ההתיישבות.

מרדכי יוגב: מה חלקך בפרויקטים כפי שפה דווחנו – אעשה זאת בקצרה - נחל חברון - מט"ש משותף, נחל מכמש - מט"ש- - - שדרוג, נחל קדרון – המט"ש הגדול, ואדי חרמייה – השקעה, נחל שכם – הרי הכול צריך להיות בתיאום אתכם.

משה גראזי: תכף ברוך ירחיב.

משה גראזי: אומר איפה נמצא הסטטוס של כל פרויקט כזה.

משה גראזי: מט"ש חברון – מט"ש שוקת או חורא שמטפל ברובו בשפכי חברון - הוקם לפני כמה שנים, ובמהלך השבועות הקרובים הרחבתו בהיקף נוסף של כ-80 מיליון שקל אמורה להסתיים.

משה גראזי: זה יאפשר לטפל בכל השפכים שזורמים מחברון וסביבותיה.

מרדכי יוגב: זה מט"ש שלכם.

משה גראזי: תכף ברוך ירחיב.

משה גראזי: מתקן תפיסה קם ועובד – הוא על הקו.

משה גראזי: מט"ש יד חנה – שוב, אתייחס רק לצד שלנו - המט"ש – עכשיו יוצא מכרז לתכנון מפורט.

משה גראזי: גם הצהרנו בפני בג"ץ שסוגיית המימון נפתרה.

משה גראזי: ברגע שמועצה אזורית עמק חפר תסיים עם התכנון המפורט, כמובן שאפשר יהיה לקדם את הפרויקט לשלב של מכרז ואחרי זה ביצוע.

מרדכי יוגב: זה מט"ש שהיום הוא אקולוגי?

משה גראזי: לא.

משה גראזי: הוא הוקם ב-2003 והוגדר כמט"ש חירום כמו כל נקודות הממשק עם הפלסטינים, בטענה שהם מקימים את המתקנים בתחום שלהם, אבל כיוון שראינו שהדברים לא מתקדמים, הוחלט ללכת להקמת מט"ש חדש.

משה גראזי: מט"ש דרום שרון הוא משותף גם לרשויות בצד שלנו וגם לקלקיליה ולישובים אחרים שמתחברים - גם נמצא לקראת סיום, שדרוג והרחבה.

משה גראזי: הוא נבנה במקור ל-6,500 קוב ביום – סדר גודל של 2, 2.5 מיליון קוב לשנה.

משה גראזי: הוא מסיים את ההרחבה לסדר גודל של 42,000 קוב ליום.

משה גראזי: זה סדר גודל של בין 13 ל-15 מיליון קוב לשנה.

משה גראזי: גם הוא אמור להסתיים במהלך החודשים הקרובים.

משה גראזי: השקעה – סדר גודל של 130 מיליון שקל.

משה גראזי: סיפור של הקדרון – הסיפור הידוע שכבר עשרות שנים.

משה גראזי: לפני שנה וקצת היתה פריצת דרך מול הצד השני, והוחלט שמקדמים פרויקט שאמור לנקות את הקדרון – היקף של מעל 600 מיליון שקל.

משה גראזי: יטפל גם בשפכים שזורמים מירושלים וגם בפוטנציאל של מה שבא מהצד השני בהיעדר בטיפול בצד השני.

משה גראזי: זה פרויקט שכולל מספר רכיבים; הרכיבים הראשונים בחודשים הקרובים אמורים לצאת למכרז.

מרדכי יוגב: מט"ש שוקת – מה לוח זמנים לסיום?

משה גראזי: אנו סבורים שיסתיים באוגוסט-ספטמבר השנה.

משה גראזי: זו ההרחבה שלו.

מרדכי יוגב: ומט"ש יד חנה?

משה גראזי: תכף אעדכן.

משה גראזי: רק אומר עוד משהו לגבי שוקת – בעצם הסילוק של הקולחין שהופקו ממט"ש שוקת יהיה באמצעות מפעל השבה של הישובים – גדש, שכל, שומרייה כרמים ולהב, שמנצלים היום חלק מהקולחין.

משה גראזי: הם אמורים לסיים הקמת מאגר לקראת סוף השנה.

משה גראזי: במידה שגם המט"ש יסתיים וגם המאגר, סביר שכל הקולחין ינוצלו, ואז לא תהיה זרימה לנחלים.

משה גראזי: מט"ש יד חנה זה יותר תלוי במועצה, אבל אני מעריך שתכנון מפורט ייקח סדר גודל של חצי שנה-תשעה חודשים.

מרדכי יוגב: אפשר לומר משהו בחיוך?

מרדכי יוגב: לא יודע – תקן אותי - שיש פה זכויות לחבר הכנסת לשעבר זבולון כלפא, שהוא בשטח פועל להסרת השופכין וכל הסיפור הזה.

מרדכי יוגב: הוא גם מזכיר כרמים, גם שומרייה וגם היה בלהב.

משה גראזי: נכון.

מרדכי יוגב: שומר צעיר, כל הסביבה הקרובה, ועושה איכות סביבה לשני הצדדים.

משה גראזי: התפקיד זה לא להפריע – בסוף מי שעושה את העבודה זה השטח.

משה גראזי: ..

משה גראזי: לגבי יד חנה, זה סדר גודל תכנון מפורט של חצי שנה-תשעה חודשים מרגע שהמועצה תבחר מתכנן.

משה גראזי: הקמה זה פרויקט שהוא קצת יותר מורכב, אבל אני מניח שזה סדר גודל של ארבע שנים, פלוס מינוס.

מרדכי יוגב: 2022?

משה גראזי: בשאיפה פחות.

משה גראזי: ועדיין מה שאנחנו עושים בינתיים – מאפשרים – וזה דרך הקיזוז של הכספים, לאפשר טיפול מקסימלי גם במתקני טיפול וגם בנחלים.

משה גראזי: זה נכון גם לגבי רשות נחל בשור וגם לרשות נחל שרון.

משה גראזי: אלה המקומות המרכזיים.

קריאה: יש מט"ש ביר זית.

משה גראזי: ברוך ישלים את התמונה יותר מדויקת.

מרדכי יוגב: לגבי מט"ש יד חנה, התייאשנו מטיפול של הפלסטינים במעלה הנחל?

משה גראזי: בשכם מערב הוקם מתקן יפה שעובד מצוין, גם ביקרנו בו.

משה גראזי: אחרי שיוצא הזרם הענקי, מיתוספים אליו או זרם תעשייתי או בוצה שנשפכת בזרם של הקולחין או עקר.

משה גראזי: לכן בסוף מה שמקבלים כאן זה לא קולחין אלא שפכים שנדרש לטפל בהם.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: ברוך, בבקשה, תמשיך.

מרדכי יוגב: אנחנו עדיין תחת כותרת זיהום נחלים, מתקני טיהור שופכין, אבל יש פה האנשים הכי בכירים שמתעסקים בזה – אם זה ברוך, אם זה משה גראזי כראש מילת"ב.

ברוך נגר: גם אני לא התכוננתי להציג.

ברוך נגר: הייתי מכין לכם מצגת יפה.

ברוך נגר: גם העברנו דוח מסודר לכנסת בנושא של השפכים.

ברוך נגר: אדבר מהזיכרון.

מרדכי יוגב: אין הרבה בקיאים ממך.

ברוך נגר: נתחיל ממספרים - בלעדיהם אנחנו עומדים באוויר.

ברוך נגר: סך הכול השפכים הפלסטינים שמיוצרים ביהודה ושומרון מסתכמים בכ-70 מיליון קוב.

ברוך נגר: מתוכם כ-21, 22 מיליון מגיעים לתחום מדינת ישראל – שם אנחנו מטפלים בהם.

ברוך נגר: סדר גודל של 9 מיליון מטופלים על-ידי הפלסטינים במט"שים שיש להם.

ברוך נגר: כ-40 לא מטופלים - או הולכים לבורות רקב או זורמים בנחלים ויוצרים זיהום.

ברוך נגר: סך הכול הקיזוז שאנו מבצעים מהפלסטינים עקב העובדה שהשפכים שלהם גורמים נזקים והצורך שלנו לטפל בהם זה סדר גודל של כ-700, 800 מיליון שקל.

ברוך נגר: מדי שנה בתקופה האחרונה זה יוצא סדר גודל של כ-100 מיליון שקל.

ברוך נגר: למה אני מציין את המספרים האלה – כי יש שלושה דברים שיחסית הבשילו או חדשים, שגורמים לכך שהפלסטינים חושבים מחדש על כל ההתייחסות שלהם על שפכים.

ברוך נגר: אומר מה החשיבה החדשה שלהם, ומה שלושת הדברים שדוחפים אותם לכך.

ברוך נגר: ראשית, פעם ראשונה שהצגנו תוכנית אב לאספקת מים מיהודה ושומרון – תוכנית מלאה לכל האוכלוסייה לשנת 2050.

ברוך נגר: הפלסטינים קצת הופתעו מהתוכנית הזו, כי היא כוללת גם אותם, ועשינו כנס עם המדינות התורמות ואמרנו להם: אתם תורמים הרבה כסף לפלסטינים.

ברוך נגר: שימו לב – נושא של אספקת המים שהוא הקריטי, כבר בדרך לפתרון.

ברוך נגר: כדי לסבר לכם את האוזן – אנחנו אלה שנממן את התשתיות עד נקודות החיבור, כלומר אין צורך בהשקעות ענק של הפלסטינים בנושא אספקת המים.

ברוך נגר: יש צורך באספקה יותר פנימית.

ברוך נגר: זה אומר שאתם חייבים להעביר את הפוקוס שלכם בסיוע לפלסטינים מנושא של מים לנושא של טיפול בשפכים, כי לא הגיוני שנספק עכשיו כמויות ממש גדולות - יותר מהכפלה של כמות המים שמגיעים לפלסטינים, ואתם תישארו.

ברוך נגר: אתם חייבים לעבור לנושא הזה של טיפול בשפכים.

ברוך נגר: הדבר השני, הפלסטינים עצמם ביקשו לקיים דיון לפני כחודש וחצי בנושא השפכים.

ברוך נגר: הם אמרו לנו: אתם מקזזים לנו המון כסף – 100 מיליון שקל בשנה.

ברוך נגר: יכול להיות, שהיד עוד נטויה, לקזז את כל הסיפור של מט"ש חפר, אז יש סכומים גבוהים.

ברוך נגר: בעצם משתלם לנו יותר להקים אצלנו את המט"שים – זה הסבר שלהם, לא שלי; זה גם נכון – ותפסיקו לקזז את הנושא.

ברוך נגר: ואז הם מנו סדרת מט"שים שהם הולכים לשדרג או לבנות מחדש – חברון במקום תל שוקת.

ברוך נגר: הם משלמים שם – לא אנקוב במספרים, אבל הם משלמים הרבה כסף בחברון.

ברוך נגר: הם רוצים – ואישרנו להם את זה – לקחת את כל הקולחין של אל-בירה, שהיום מזהמים את נחל פרת, הם הולכים לקחת את זה והגישו תוכנית – אגב, חוץ מהתוכנית שאישרנו אותה, תוכנית מפורטת למינהל האזרחי – לאשר הנחת צינור שישתמשו בזה לצורך החקלאות שם.

ברוך נגר: לסבר לכם את האוזן – זה עוד בעיה שפתאום נפלה עליהם - מטעי תמר - יש להם כ-20,000 דונם של מטעי תמר חדשים.

ברוך נגר: זה באזור יריחו, עוג'ה.

ברוך נגר: אלא מאי – המים היחידים יכולים לבוא - אין מים, אבל לרוב המטעים האלה אין מים.

מרדכי יוגב: אני קצת מקצר אותך, כי הנושאים פה מאוד רבים.

מרדכי יוגב: הדברים ברורים.

ברוך נגר: להפתעתנו – ואת זה אנחנו צריכים לראות בעיניים, כנראה בשבוע הבא – הם גם התחילו פעם ראשונה להשתמש בקולחין להשקיה בהיקף של 4,000 - כלומר אתה רואה זרימה לכיוון משהו חדש, שעד כה נמנעו מלעשות אותו.

מרדכי יוגב: במט"ש אל-בירה, תכננתם לשדרג אותו לשלישוני, עד סוף 2019.

מרדכי יוגב: במקביל תעשו את זה, או אתם מושכים ידיים ואומרים: הם יעשו את זה?

ברוך נגר: אם הם באמת יניחו את הצינור, או נראה את ההתכוננות להנחת הצינור - זה מייתר את השלישוני.

מרדכי יוגב: וזה תדעו עד הפעם הבאה.

מרדכי יוגב: בשלושת החודשים הקרובים תדעו איך אתם מטפלים בו?

ברוך נגר: בהחלט.

מרדכי יוגב: רפול, בבקשה.

רפול אנגל: רפול, מרגבים.

רפול אנגל: מט"ש הכי זול של 20 מיליון שקל.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: ואדי חרמייה.

מרדכי יוגב: אנחנו קצרים – האנשים פה מכירים את החומר.

מרדכי יוגב: זו לא ישיבה ראשונה; אולי ישיבה 13.

ברוך נגר: ואדי חרמייה, בשונה ממקומות אחרים שנצפו – הם לא הציגו פתרון.

ברוך נגר: נצטרך לראות מה עושים.

מרדכי יוגב: ביר זית – אתם דיברתם שהיו MDP – מדברים על השקעה של 22 מיליון דולר להקמת מט"ש.

ברוך נגר: זה המינהל האזרחי דיווח.

ברוך נגר: אנחנו לא נתקלנו בזה.

רפול אנגל: הביוב שם זורם יום-יום.

מרדכי יוגב: סביר להניח – אני אומר להנהלת הוועדה – שהמינהל האזרחי, בין יתר הדברים, לא בא לפה, כי אין לו תשובות.

מרדכי יוגב: מדבר, אבל מעט מאוד מעשים בעניין.

מרדכי יוגב: פה אנחנו עם הגורמים האזרחיים של רשות המים ושל מינהל ביוב.

מרדכי יוגב: מה שצריך להיות מבוסס, צריך להיות עובר גם אותם.

ברוך נגר: שלא יובן - לא אמרתי שהמינהל האזורי טועה.

ברוך נגר: ..

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: אני אמרתי שאולי הם לא הגיעו, כי חסרות להם תשובות.

מרדכי יוגב: נגיע עוד מעט לארכיאולוגיה – נדבר.

מרדכי יוגב: אם הגיע הסמנכ"ל אלון – אל"ף, בוקר טוב, ברוך הבא.

מרדכי יוגב: פתחנו את הישיבה - רצינו לשמוע את הדיווח שלכם.

אלון זסק: אני פה מההתחלה.

מרדכי יוגב: תקלה שלי, סליחה.

מרדכי יוגב: אתה אמור להציג- - -

אלון זסק: אציג את התוכנית להתייחסות – גם לגבי השריפות בשטחים פתוחים.

אלון זסק: החברים שלי, שאתם אני עובד ביום-יום מרשות המים כבר הציגו את הנושא של המים והשפכים.

אלון זסק: רק אחבר את זה להצעת המחליטים, שאמורה לעגן הכול לבפנים – גם את הנושא של הפסולת והשריפות, שתכף אדבר עליו, וגם הנושאים של מים וביוב, כי הצעת מחליטים אמורה לבוא משני השרים יחדיו – גם שר האנרגיה וגם השר להגנת הסביבה, כשהמטרה היא לייצר אמירה כוללת של כל הממשלה לגבי טיפול במפגעים ביהודה ושומרון ומפגעים חוצי גבולות.

אלון זסק: המטרה היא לטפל כל אחד בתחומי המומחיות שלו, כלומר אנשי המקצוע שלנו נמצאים בוועדות של ברוך ומשה ברשות המים; האנשים שלהם נמצאים אצלנו, אבל כל צוות, ניהול צוותי עבודה – שלושה צוותי עבודה – צוות אחד שיטפל במים וביוב, שמי שיוביל אותו זה מינהלת תשתיות ביוב ורשות המים, צוות שני, שיטפל בכל ההיבטים של מפגעי סביבה, ואת זה אני אוביל, והצוות השלישי שאמור לבחון את האמצעים והיכולת שלנו, שכרגע אינה מספיק מיטבית, לגבי יכולות הפיקוח ביהודה ושומרון, לרבות שינויים מבניים כאלה ואחרים, שנוכל לייצר מצב שבו המפגעים הסביבתיים מטופלים טוב יותר – גם ברמת התשתית, גם ברמת הפיקוח, אכיפה וכו'.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: תציג.

מרדכי יוגב: מה קורה, מה קרה – לוחות זמנים.

מרדכי יוגב: אם יש לך עותק להשאיר לנו מהמצגת, נשמח.

מרדכי יוגב: עד שאלון יתחבר, נשמע את יושבי ראש ערים לאיכות הסביבה ביו"ש באותו נושא.

מרדכי יוגב: יש לכם חמש דקות, ואחריו המנכ"ל יציג את תוכנית האב שלו.

מרדכי יוגב: בבקשה.

איצ'ה מאיר: אפתח, אבל אני מקווה שיסדרו את המצגת, ונוכל להעלות את זה אחרי אלון.

איצ'ה מאיר: במקביל לעבודה שנעשתה במשרד להגנת הסביבה, הוקם צוות שאלון יציג את התוכנית, שני איגודי ערים, שהם שייכים לכל 24 הרשויות המקומיות ביו"ש יחד עם הנהלת מועצת יש"ע - החליטו להכין תוכנית כוללת לפתרון בעיית המטרדים ביו"ש עבור השר להגנת הסביבה.

איצ'ה מאיר: התוכנית הועברה לו.

איצ'ה מאיר: היא מדברת על ההבדל, על הצורך בתוכנית מיוחדת חוצת גבולות כתוצאה מהשינויים בגורמים הגיאוגרפיים הסביבתיים וגורמים הטכניים והטכנולוגיים ביו"ש, הממסד, הנושאים הכלכליים, פוליטיים, משפטיים וכו' – מתייחסת לכל ההיבט – תוכנית ברמה המדינית שאומרת איך, לפי דוגמאות, בעיקר מחו"ל, איך המדינה, באין הסכם קבע, איך המדינה תפתור בעיות סביבתיות חוצות גבולות לשתי האוכלוסיות.

איצ'ה מאיר: התוכנית הזו היא מקיפה, ולמעשה היא מתייחסת גם לתחום המים והשפכים, גם לתחום הפסולת, לתחום המחצבות – כל הנושאים שעסקנו בהם פה בכל הישיבות הקודמות.

איצ'ה מאיר: תוכנית מאוד מקיפה, שמגיעה – לאורך שנים; ברור שתצטרך, לפי ההצעה שלנו, ייקח כמה שנים- - -

מרדכי יוגב: ישבתם אתה עם המשרד לאיכות הסביבה?

איצ'ה מאיר: כן.

מרדכי יוגב: אלון, אתה מכיר אותה?

אלון זסק: הם הציגו לנו אותה.

אלון זסק: היא עדיין לא אושרה אצלנו.

איצ'ה מאיר: הוספנו נושאים.

מרדכי יוגב: אז הסמנכ"ל יציג, ואז תוסיפו את שלכם, אם יהיה צורך.

מרדכי יוגב: בבקשה.

אלון זסק: בעיקרון, הצעת המחליטים, שניגע בה אחרי זה, היא נכתבה לאחר ישיבות של צוותי עבודה; צוותי עבודה שאיצ'ה, ניצן, גורמים נוספים – גם במשרד, גם ברשויות ומשרדים אחרים היו - ראשית, עשו עבודת מטה, לראות את עיקר הבעיות.

אלון זסק: כשפרטנו את עיקר הבעיות מבחינת מפגעים, התמקדנו בשתי בעיות עיקריות: בעיה אחת היא הפסולת עם כל הרכיבים וההיבטים שלה – החל משריפות, דרך פסולת אלקטרונית, דרך מחצבות וכו' – אחד; הדבר השני היה נושא מים וביוב.

אלון זסק: לגבי נושא מים וביוב – משה וברוך התייחסו, ואפשר להוסיף, אם צריך.

אלון זסק: בהצעת המחליטים אנו מדברים על השקעה כוללת של כ-400 מיליון שקל לחמש השנים הקרובות בנושא זה.

אלון זסק: אקדים ואומר – במיפוי שעשינו, הפרטני, של המפגעים, אנחנו מדברים על היקפים של אולי פי עשרה מכך, על-מנת לטפל בכל המפגעים, אבל מן הסתם הצוותים העיקריים שיטפלו בכך אחרי זה, יכינו תוכנית – היא תהיה כוללת, יותר משמעותית.

אלון זסק: זה דבר ראשון.

אלון זסק: הדבר השני הוא נושא הפסולת.

אלון זסק: בנושא זה, הצעת המחליטים מדברת על משאבים בצורה מדורגת של קצת יותר ממיליארד שקל – כ-700 מיליון שקל בהשקעה בהקמת אתר לטיפול בפסולת, עוד 187 מיליון שקל לכל הטיפול בפסולת, לרבות היבטים נוספים.

אלון זסק: אם מצרפים את זה ל-400 מיליון, אנו עוברים את המיליארד שקלים.

אלון זסק: יש לקחת בחשבון, שכיוון שרצינו לשים הצעת מחליטים שתיתן מענה, אבל לא רצינו לרדת לרזולוציות - גם בגלל הרגישויות, גם בגלל הגמישות והשינויים התמידיים בשטח, הצעת המחליטים בנויה על דקלרציה מצד אחד, הקמת צוותי עבודה מקצועיים מצד שני, אבל כבר עכשיו אמירה וצביעת תקציבים כדי שנוכל לצאת אל הדרך.

אלון זסק: צוותי עבודה – כל אחד בתחומו יצטרך להגיש תוך מספר חודשים מועט את התוכנית היותר פרטנית שלו, ועם זה נוכל להתקדם.

אלון זסק: המטרה היא בסופו של דבר - גם עם השינויים המבנים וגם עם המשאבים, לייצר מצב שבטווח הזמן של שנתיים, שלוש, ארבע וחמש, המצב הסביבתי ברחבי יהודה ושומרון ישתפר משמעותית.

מרדכי יוגב: מתי אמורה להיות הצעת המחליטים?

אלון זסק: טיוטה שלה כבר נמצאת בהלוך וחזור אל מול משרד האנרגיה ולמעשה סיימנו אתה.

אלון זסק: אני מעריך שתוך חודש נוכל להביאה לממשלה.

אלון זסק: לגבי תוכנית למניעת שריפות בשטחים פתוחים, הנושא הזה של שריפות נהיה מאוד משמעותי בשנים האחרונות.

אלון זסק: הרבה מאוד מגיע – ומן הסתם, האוויר והזיהום לא מטריד אותו לא גבולות, לא מדינות וכו'.

אלון זסק: אנו רואים, בהתאם למשטר הרוחות, יותר ויותר שריפות.

אלון זסק: זה משמש גם ככלי בסופו של דבר למפגעים סביבתיים.

אלון זסק: המטרה מבחינתנו, היא כמובן למנוע את הנושא הזה, להפחית את הסיכונים.

אלון זסק: אנו רואים שזיהום אוויר קשה מאוד וגם חשיפה לחומרים מסוכנים, זה חלק מהבעיה.

אלון זסק: אם עד היום הדוקטרינה היתה על שלוש רגליים לזיהום אוויר, ששלוש הרגליים היו תחבורה – דבר ראשון, תעשייה ותחנות כוח, הרגל הרביעית, שהיא רגל מאוד יציבה, לצערנו, היא באמת זיהום אוויר שמגיע כתוצאה משריפות בשטחים פתוחים.

אלון זסק: בחלק מהפרמטרים המשמעותיים לזיהום אוויר כמו חלקיקים של PM2.

אלון זסק: 5 אנחנו מדברים על כשליש מהתרומה, כלומר אי-אפשר לומר: יש המזהמים הכבדים, וגם יש פה ושם ספורדי קצת שריפות בשטחים פתוחים.

אלון זסק: נכון שזה ספורדי, נכון שזה שטחים פתוחים.

אלון זסק: זה לא נכון שזה מינורי.

אלון זסק: יש לזה משמעות מאוד גדולה.

אלון זסק: סוגי הפסולת שמושלכת היא פסולת חקלאית; חלקה הגדול זה גזם חקלאי ופסולת פלסטיק, ואשפה עירונית, שלא מטופלת כמו שצריך, במקום שתמצא עצמה או במחזור או באתרי פסולת מוסדרים, היא מוצאת עצמה בשטח – דבר ראשון, ושלב שני, נשרפת וגורמת לאותו זיהום אוויר.

אלון זסק: כנ"ל פסולת אלקטרונית – שם הכמויות קטנות משמעותית.

אלון זסק: מצד שני, החשיפה לחומרים מסוכנים מאוד גבוהה.

אלון זסק: חלק מזה, זה שריפה – למשל, של כבלים של חשמל.

אלון זסק: אנשי חברת החשמל, לדעתי, לא פה, אבל הם יכולים לדווח על כמה קילומטרים של כבלים נעלמו להם מהמחסנים או מאתרי חברת החשמל בשנים האחרונות.

אלון זסק: שורפים את זה, לוקחים את הנחושת, אבל תוך כדי השריפה זה גורם לזיהום מאוד משמעותי.

אלון זסק: לשמחתך, אני חושב, ולא לצערך, אנו לא מחכים לוועדות המעקב והבקרה.

אלון זסק: אנחנו עובדים על הנושא מאוד משמעותית גם מבחינת פיקוח וגם מבחינת אכיפה.

אלון זסק: מספטמבר שנה שעברה אנחנו במבצע אכיפה מתגלגל – אחד התחיל בספטמבר, השני כבר בדצמבר.

אלון זסק: באופן אמתי, רוב המשאבים של המשטרה הירוקה של המשרד להגנת הסביבה מושקעים בזה בחודשים האחרונים.

אלון זסק: אנחנו מסתכלים על מה יש לנו שם.

מרדכי יוגב: אתה מדבר כרגע על יהודה ושומרון.

אלון זסק: גם וגם.

מרדכי יוגב: כמה מושקע ביהודה ושומרון?

אלון זסק: שוב – נאמר שכשיש לך שריפה באורנית, והסובלים הם תושבי גם אורנית אבל גם אזור כפר סבא וכל האזור הזה, קצת קשה לומר אם זה בתוך יהודה ושומרון או לא שם.

אלון זסק: יש פעילות גם אל מול המינהל האזרחי, כמובן, שלא אייצג אותו היום, והוא יציג, אני מניח, בפעם הבאה.

אלון זסק: אבל יש הרבה פעילות גם בתוך וגם מחוץ.

מרדכי יוגב: אתם זוכים יותר שיתוף פעולה מצד המינהל דרכו לרשות הפלסטינית לאכיפה שלהם?

אלון זסק: אנו זוכים ליותר לרבות הפעלה של צוותי כיבוי אש ביהודה ושומרון, במידת הצורך.

מרדכי יוגב: כי אם תכף ידווח דוד או כל גורם אחר – או נעשה פה סבב אזרחים, לקראת ישיבה כזו נקבל יותר ויותר טלפונים על שריפות.

מרדכי יוגב: האחרון היה בשבוע שעבר מהגלבוע – קיבוצי הגלבוע, הם נחנקים בעשן בחודשים האחרונים.

מרדכי יוגב: לא הכרתי את התופעה.

מרדכי יוגב: כך בשרון וכך בעוטף וכך בתוך.

אלון זסק: איצ'ה וניצן יכולים לומר לך – אנחנו מכירים את זה.

אלון זסק: יש הרבה מאוד טלפונים.

אלון זסק: המוקד עובד 24/7.

אלון זסק: הוא מקבל את כל התלונות ומטפל בהן.

אלון זסק: זה מוקד הסביבה – כוכבית 6911.

אלון זסק: אתם מוזמנים – עובד 27/7, מחובר.

אלון זסק: הם עובדים קשה.

מרדכי יוגב: התלונה מהגלבוע מוכרת לכם?

איצ'ה מאיר: לא.

איצ'ה מאיר: אבל הם לא אמורים לטפל בזה, אם זה בגלבוע.

מרדכי יוגב: אז הנה, אין חיבור בין האזרחים.

מרדכי יוגב: הם לא יודעים.

מרדכי יוגב: זה יהודה ושומרון.

איצ'ה מאיר: אבל תלונת הגלבוע היא המקרה הקלאסי, שמכפר פלסטיני יוצא מקור זיהום לישובים ישראלים.

איצ'ה מאיר: במקרה הזה מפעילים את היחידה של בני אלבז – אמורים להפעיל אותם, כי אני לא אכנס לכפר הפלסטיני.

איצ'ה מאיר: לכן אני לא יודע על זה.

מרדכי יוגב: ברור לי.

מרדכי יוגב: אגב, דוד, אותה תופעה גם בנושא גניבת רכב - אותם כפרים.

מרדכי יוגב: כך הבנתי.

מרדכי יוגב: יש להם היסטוריה.

דוד אוסמו: בתחום הזה יש לנו הצלחות, אדוני היושב-ראש.

מרדכי יוגב: בבקשה, הסמנכ"ל, תסיים.

אלון זסק: רק אומר שיש שיתוף פעולה טוב עם המינהל האזרחי.

אלון זסק: שיתוף פעולה מצוין יש עם כבאות.

אלון זסק: בחודשים האחרונים עשינו ישיבות והגענו לנוהל עבודה סדור אל מול כב"א, והם מגיעים לכל השריפות האלה.

אלון זסק: בזמנו הם לא היו מגיעים לשריפות שהן לא מצילות חיים.

אלון זסק: היום לשריפות כאלה בשטחים הפתוחים הם מגיעים כל הזמן.

מרדכי יוגב: כמי שראה אותם ביום ששי אחר הצהריים, כולל נציב כבאות ארצי.

אלון זסק: כשאתה מסתכל על הפילוח, אתה רואה שהרבה מאוד זה פסולת ביתית שנשרפת בצורה מאוד משמעותית, אפילו יותר מהפסולת החקלאית.

אלון זסק: אנחנו היינו בטוחים שפסולת חקלאית היא כל המשמעות.

מרדכי יוגב: אתם מעורבים באס"פ רימונים, בפתרון שלו העתידי?

אלון זסק: אנחנו מעורבים ברמת ההיבטים המקצועיים.

אלון זסק: מן הסתם גם השר מעורב בזה, אבל בסופו של יום מי שמוביל את זה, זה קמ"ט איכות סביבה.

מרדכי יוגב: אבל כיוון שהוא קמ"ט של ממשלה, וממשלה שיש לה קמ"ט ומינהל, ולא מינהל שיש לו ממשלה, צריך להגיע שם לפתרון שיהיה מתקדם ולא פתרון ישן, אם הולכים להקים – זהו.

מרדכי יוגב: סיימנו את ההתייחסות לגבי אס"פ רימונים, כי אין לנו זמן לזה.

אלון זסק: קצת אדלג ואומר שבסופו של יום, כשאתה מסתכל על המנגנון שאנחנו רוצים לטפל בו – הוא הולך להיות מנגנון של שינוי חקיקה ועדכון החקיקה מבחינת הפסולות החקלאיות.

אלון זסק: בנושא הזה ביו"ש זה, ככל שהבנתי מקמ"ט איכות סביבה, זה מוסדר.

אלון זסק: בחקיקה הישראלית אנו הולכים להסדיר את הנושא של איסור שריפה של פסולת חקלאית.

אלון זסק: ביו"ש זה נמצא בצו האלוף, ככל שאני מכיר את הנושא – זה אחת.

אלון זסק: מעבר לזה, הגברה משמעותית של פיקוח, הגברת שיתוף הפעולה עם כב"א, עם הגורמים, לרבות קמ"ט איכות סביבה, לרבות הפעלת החטיבות המרחביות במידת הצורך לטיפול במוקדי זיהום.

אלון זסק: הדבר האחרון שאני רוצה לדבר – זו התוכנית, אפשר להציג אותה, אפשר גם לשלוח לכם אחרי זה את המצגת.

מרדכי יוגב: מאוד חשוב.

אלון זסק: אין בעיה.

אלון זסק: יש רק לקחת בחשבון, שבשביל להגביר את הפיקוח והכול – יש לזה משמעויות של כוח אדם.

אלון זסק: זה תרשים הזרימה של מערך ההפעלה.

אלון זסק: לא אלאה אתכם, כי הוא קשור גם לישראל בתוך תחומי הקו הירוק וגם מחוצה לו.

אלון זסק: המטרה היא להוציא צווי ניפוי לרשויות ולבעלי הקרקע באופן משמעותי.

מרדכי יוגב: אהיה קונקרטי: כמה משרפות ביהודה ושומרון הצלחתם לבלום בשנה האחרונה?

אלון זסק: זו תשובה שקמ"ט איכות סביבה צריך לתת אותה.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: הוא לא פה.

מרדכי יוגב: כנראה שאין לו תשובות – זו התשובה שלי, למה הם לא הגיעו.

אלון זסק: אני יכול לומר, שמעבר לתהליך שאמור לתת סיוע גם לשינוע של פסולת מהאתרים – זה דבר ראשון, ודבר שני, על הקמה וחתימה על הסכם עם היפנים לאתר סילוק פסולת על חורבות האתר המזבלה של קלקיליה, זה אמור לקחת עוד עשרים כפרים מהאזור הזה.

אלון זסק: ככל שאני זוכר, לוחות הזמנים שם הם שנתיים-שלוש.

אלון זסק: איצ'ה, אני מניח, יותר ידייק בפרטים, אבל זה סמכויות של קמ"ט איכות סביבה, ואני יכול לומר מה התוכניות.

מרדכי יוגב: נקצר - בקשתי מכם, שכמשרדי ממשלה פשוט תתחילו לאכוף את הקמ"טים.

מרדכי יוגב: הם זרוע ארוכה שלכם.

מרדכי יוגב: קמ"ט איכות סביבה צריך להציג תוכניות עבודה גם לשר ולמנכ"ל איכות הסביבה.

מרדכי יוגב: קמ"ט ארכיאולוגיה – הגיע הזמן שיציג תוכניות עבודה וזה יהיה בסיכום הישיבה, גם לשרת התרבות והספורט, שהרשות הארכיאולוגית עברה אליה ממשרד החינוך – כך נודע לי בימים האחרונים, ולא שלא נדע מה הוא עשה בשנים האחרונות, אילו אתרים הושחתו, אילו אתרים הוזנחו, אילו אתרים נחפרו, מה התקציב, מה עשו בסדרי עדיפויות.

מרדכי יוגב: כך גם לגבי איכות סביבה.

מרדכי יוגב: קחו אותו אליכם.

מרדכי יוגב: אני מציע שתתחילו לשלוט במציאות, כדי שיהיה זרוע ארוכה שלכם, ותדעו מה אכן נעשה – תוכנית עבודה ודוחות ביצוע – פעם בחצי שנה, פעם בשנה – תקבעו את זה אתם - אבל הוא זרוע ארוכה.

מרדכי יוגב: הקמ"טים במינהל הם זרועות ארוכות.

מרדכי יוגב: נדמה לי שגם תנאי העבודה שלהם, בסוף, בחלקם - שייכים אליכם.

מרדכי יוגב: תהיו מעורבים בזה יותר – כך אני מבקש וממליץ בשם הוועדה.

מרדכי יוגב: בבקשה.

איצ'ה מאיר: בתחום של איגוד ערים שומרון, כלומר מירושלים צפונה, מתוך 48 אתרים בוערים בחודשים האחרונים נעשתה פעולה, ככל הידוע לי, בששה – בעיקר סביב מודיעין עילית.

איצ'ה מאיר: נעשה שם מאמץ.

איצ'ה מאיר: באחרים יש שיפור גדול בתגובה, כלומר כי כיבוי שריפה באמצעות הרמת"קים – נעשה מאמץ מאוד מיוחד מצד מינהלות התיאום והפעולה בשטחים, שהם מפעילים, כולל את צה"ל, אבל זה כיבוי שריפה.

איצ'ה מאיר: לא מדבר על פתרון וכל השאר.

איצ'ה מאיר: זה כל האזור של מערב שומרון ומערב בנימין.

איצ'ה מאיר: באזור קלקיליה - אין שינוי- - -

קריאה: רק בשטחי C.

איצ'ה מאיר: לא, גם B.

מרדכי יוגב: שיפור לגבי B – אני שמח לשמוע.

מרדכי יוגב: אלון, סיים.

אלון זסק: חלק מהצעת המחליטים מדברת על מבנה ואות פיקוח.

אלון זסק: קחו בחשבון שזה לא יוכל לבוא- - -

מרדכי יוגב: אבל זה בתוך הצעת המחליטים.

מרדכי יוגב: אתם צריכים להעביר את זה לאוצר, ששום דבר לא יקרה בלי תקנים.

אלון זסק: כן, אבל בתוך הצעת המחליטים, כדי שנוכל להעביר אותה – יצרנו מצב כזה שבו כחלק מצוותי העבודה, צוותי העבודה ידונו בשינויים המבניים הנדרשים.

אלון זסק: אין בהצעת המחליטים כבר תקינה, כי בשביל להגיע להצעת מחליטים עם תקינה, אתה צריך הסכמה מראש של אגף תקציבים.

אלון זסק: זה משהו שעוד לא קיים, אבל מדברים עליו, אין ספק.

אלון זסק: אם מסתכלים על המשרד להגנת הסביבה, כפי שאתם רואים פה, התוספות של כוח האדם שלו לא מאפשרות לו כרגע, לטפל בכל הדברים שהוא אמון עליהם, לצערנו.

אלון זסק: זה התוספות של כוח אדם, משרדי ממשלה בחמש השנים האחרונות בלי הפלאטים, אז מן הסתם עם 2.5 תקנים הרבה אי-אפשר לעשות.

אלון זסק: אני מתנצל, כי אני הולך לישיבת הממשלה.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר לך, גם כסיכום ראשוני לפעם הבאה, כדי שתהיה בעניינים – עברנו כעת את כל נושא זיהום הנחלים, גם אתר סילוק הפסולת שביקשתי את מעורבותכם, שיהיו מתקדמים, ולא נלך אחורה, ואז גם מיקומם יהיה קל יותר.

מרדכי יוגב: מחצבות – לא נדון.

מרדכי יוגב: משרפות – נעשה מעבר ממך, ונרצה ממך תוכנית עבודה – לא משאלות לב אלא מה יש בכסף אחרי הצעת המחליטים בפעם הבאה, ואיך תוכנית העבודה הזו מתקדמת בסדי העדיפויות.

מרדכי יוגב: אתה אמרת שזה עשירית ממה שצריך.

אלון זסק: רק לגבי הביוב.

מרדכי יוגב: 400 מיליון שקל פלוס 700 – סך הכול כמיליארד ו-28 מיליון, אם עשיתי חשבון נכון.

מרדכי יוגב: אמרת שזה עשיתי ממה שצריך – אבל בעשירית הזאת, מה יוצא לעבודה בסדרי עדיפויות.

מרדכי יוגב: נראה לי שזה יהיה תחילת הישועה ולא אזלת היד – לא שלכם אלא של אחרים.

מרדכי יוגב: אעצור את עצמי כאן.

מרדכי יוגב: נעבור למשטרה, שתיתן לנו, לניצב משנה דוד אוסמו, קצין אח"מ של ש"י, שייתן לנו התייחסות לשני דברים – אחד, לצד של המשרפות, ושני, ובזה ניגע, טרם יהיו פה התייחסויות נוספות, גם לשוד העתיקות – איפה אתם פועלים, תוצאות, נקרא לזה כך.

דוד אוסמו: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

דוד אוסמו: אתחיל ברשותך, דווקא לעניין שוד העתיקות.

דוד אוסמו: אני רוצה לציין שמבחינתנו, אנו כורכים את כל מפגעי איכות הסביבה ביחד, בעיקר בכל הקשור לפגיעה בתשתיות מדינה, לרבות פגיעה בעתיקות, שוד עתיקות, כמו כן פסולת, שריפת פסולת, שריפות כאלה ואחרות שמפריעות לציבור, גניבת מים והזרמת ביוב.

דוד אוסמו: מבחינתנו, אלה מפגעי איכות הסביבה, ואנו משתדלים כמדיניות בשנים האחרונות, לתת עדיפות בטיפול ולקדם את הטיפול יחד עם גורמי הפרקליטות הצבאית והמינהל האזרחי – בעיקר גורמי הפרקליטות הצבאית, כדי להגיע לכתבי אישום וכדי להביא את המעורבים אחורי סורג ובריח.

דוד אוסמו: אני רוצה לציין פנייה אלינו של קמ"ט ארכיאולוגיה, שבה הוא מציין את חיזוק הקשר במהלך השנתיים האחרונות והסדרת דרכי עבודה בין קמ"ט ארכיאולוגיה ומשטרת מחוז ש"י.

דוד אוסמו: שת"פ זה הביא לעלייה בפתיחת התיקים, מיצוי הליכים, והבאתם לידי כתב אישום בגין שוד, סחר, פגיעה והרס עתיקות.

דוד אוסמו: בעניין הזה גם גורמי המינהל האזרחי הם שותפים, בעיקר בכל הקשור לחוות דעת- - -

מרדכי יוגב: דבר אתי קונקרטי.

מרדכי יוגב: גבעת זאב, אתר נחל איילון – מה נעשה בו?

דוד אוסמו: גם שם אנחנו נמצאים בטיפול חקירתי משמעותי.

דוד אוסמו: יש שם חקירה.

מרדכי יוגב: אבל העבודה נמשכת שם.

מרדכי יוגב: אין שם שום אכיפה.

דוד אוסמו: אנחנו נמצאים בחקירה, וכרגע איננו יכולים לפרט נסיבותיה, מטבע הדברים.

קריאה: אתה יודע ששופכים שם כל הזמן?

דוד אוסמו: אנחנו מטפלים בנושאים האלה, ואת כמובן מוזמנת להגיש תלונה בכל רגע.

דוד אוסמו: בכל מקרה, נעשית פעילות שכרגע לא ניתן לפרט אותה.

מרדכי יוגב: כחצי שנה שאפילו אני סיירתי במקום וראינו – זו הישיבה השלישית, ותכף נשמע ממקומות נוספים, שעל אתר ארכיאולוגי עובדים.

דוד אוסמו: אדוני היושב-ראש, כפי שאתה יודע, אנחנו כמובן תלויים וקשורים בעניין הזה גם עם המינהל האזרחי, פועלים אתו בעניין הזה.

דוד אוסמו: נעשית עבודה בעניין – גם באתר הזה וגם באתרים אחרים.

דוד אוסמו: אני מבקש להימנע מלהתייחס לדברים ספציפיים בשלב זה.

דוד אוסמו: אני רוצה לתת נתונים – למשל, לגבי שוד והרס עתיקות, ב-2017 נפתחו 27 תיקים, הוגשו כ-12 כתבי אישום, היו כ-16 עצורים בעניין הזה.

דוד אוסמו: התופעה מטופלת, לטעמי, היטב.

מרדכי יוגב: הם מגיעים למשפט?

דוד אוסמו: הוגשו כ-12 כתבי אישום.

דוד אוסמו: גם היו עצורים.

דוד אוסמו: כרגע מרבית בתיקים עדיין בהליכים.

דוד אוסמו: גם ב-2018 עד היום – עברנו רק את מחצית 2018 – היו 13 תיקים.

דוד אוסמו: הוגשו כארבעה כתבי אישום.

דוד אוסמו: היו שבעה עצורים.

דוד אוסמו: הנושא הזה מטופל יחד אתנו, יחד עם הפרקליטות הצבאית וזוכה לעדיפות הראויה במכלול התיקים שאנו מטפלים.

דוד אוסמו: בנושא משרפות, היה טיפול שאנחנו קוראים לו מניעה מצבית, בעיקר בתחום תחנת מעלה אדומים מול גורמי אבו דיס ועזרייה.

דוד אוסמו: שם באזור הזה, למשל, לא זיהינו כרגע בשנה האחרונה תלונות.

ניצן לוי: כל יום יש תלונות.

ניצן לוי: רוצה לראות את התלונות?

דוד אוסמו: תעביר לי ונבדוק.

דוד אוסמו: אני דיברתי על אזור ספציפי.

דוד אוסמו: לגבי משרפות, בשריפות, ככל שיש תלונות, אנחנו מטפלים גם עם גורמי המשטרה של איכות הסביבה וגם בשיתוף פעולה עם גורמי המשטרה הפלסטינית, כי השריפות האלה מתרחשות בדרך כלל בשטחי A ו-B שהכניסה אליהם לא פשוטה, ומצריכה כניסה לשם עם כוחות צה"ל.

דוד אוסמו: אנחנו מטפלים בהיבט של מניעה והגעה לחשודים.

דוד אוסמו: בעניין משרפות, אני פחות איש בשורות.

דוד אוסמו: לא היו לנו הרבה חשודים בעניין הזה, אבל בשנה האחרונה אנו מזהים לפחות ירידה בתלונות, בעקבות טיפול מניעתי שביצענו עם המינהל האזרחי, הסברתי והעברת המשרדים- -

מרדכי יוגב: אני חושב שהסיפור הוא הפוך – הירידה בתלונות היא בגלל התייאשות של המתלוננים ממשטרת ישראל.

מרדכי יוגב: זו המציאות.

דוד אוסמו: אני לא סבור כך.

דוד אוסמו: ככל שאנשים רוצים להתלונן, מוזמנים להתלונן.

דוד אוסמו: אנחנו נותנים את הטיפול האיכותי.

שלומית גולדין-לוי: אני חייבת לחזק את דבריו של חבר הכנסת יוגב.

שלומית גולדין-לוי: זה מה שקורה.

דוד אוסמו: אתם מוזמנים להעביר אליי כל תלונה שהגשתם בנושא שריפות, שלא טופלה.

דוד אוסמו: אנחנו ניתן לזה עדיפות בטיפול, כמו שטיפלנו בתופעת שוד והרס עתיקות, כשבאחד הדיונים גם עלו תלונות כאלה, והנושא ירד, והגענו לכתבי אישום, ויש שיתוף פעולה מלא.

דוד אוסמו: אתם מוזמנים להעביר אליי כל תיק תלונה, ונטפל בהם.

דוד אוסמו: בכל מקרה, אדוני, אני מוכרח לציין – לדעתי, יש ירידה ומתקיים טיפול איכותי.

דוד אוסמו: מאחר שהזכרת את נושא גניבות הרכב והנושא של עבירות הרכוש, לפחות בשנה האחרונה יש ירידה של 20% בכל הקשור לתלונות בעניין הזה.

דוד אוסמו: חשודים מובאים לדין על אתר במסגרת מעצרים עד תום ההליכים, והדבר מניב תוצאות.

דוד אוסמו: גם בתחום ההתפרצויות לדירה, בתחום גניבות הרכב, אבל זה לא התחום כרגע.

מרדכי יוגב: כן, לא נעסוק בזה כרגע.

מרדכי יוגב: אל"ף, תודה.

מרדכי יוגב: בי"ת, כיוון שרציתי לעשות סיבוב דרך משרדי ממשלה, ואיכות סביבה - נגענו, ורשות המים - נגענו.

מרדכי יוגב: יש לנו פה עוד משרד ממשלתי אחד – רשות החשמל, דרך משרד האנרגיה.

מרדכי יוגב: אנחנו פה עוברים לנושא שהוא מהצד האזרחי שלו – הוא קשור גם למינהל האזרחי, אבל מה אתה יודע לומר לנו על טורבינות הרוח ביו"ש?

מרדכי יוגב: חקיקה סביבתית לא נעסוק פה, כי הגורמים הרלוונטיים לא נמצאים, וגם לא בפרויקט איגום הנחלים, על אף שהוא קשור גם לרשות המים.

מרדכי יוגב: טורבינות רוח ביו"ש, שהתקבלה פה הבטחה של קמ"ט חשמל – אתה אמנם לא משרד האנרגיה אלא רשות החשמל.

מרדכי יוגב: יש פה נציג משרד האנרגיה?

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: מה אתה יודע לומר לנו על הדבר החשוב הזה של אנרגיות חלופיות והקמת טורבינות רוח ביו"ש?

אביעד דרורי: אני לא איש דברים כאן כל כך.

אביעד דרורי: אנחנו, כחלק ממדיניות הממשלה, אנחנו מקדמים מאוד אנרגיה מתחדשת בישראל.

אביעד דרורי: אנחנו מנסים לעבוד בשיתוף פעולה עם המינהל האזרחי כדי לקדם אנרגיות מתחדשות גם בשטחי יו"ש.

אביעד דרורי: אנחנו בעד טורבינות רוח ביו"ש.

אביעד דרורי: הכדור נמצא בידיים שלהם.

מרדכי יוגב: אני בעדך, אבל מה קורה?

אביעד דרורי: אני לא יודע.

אביעד דרורי: הכדור אצלם.

אביעד דרורי: הם צריכים לבוא.

אביעד דרורי: אני לא מהמחלקה המשפטית שלהם.

אביעד דרורי: הם צריכים לקדם את החקיקה אצלם, צריכים לקדם את הכמויות שהם מוכנים להקים שם.

אביעד דרורי: לקדם את הרגולציה התומכת כדי שבסופו של דבר יוכלו להקים שם טורבינות רוח.

מרדכי יוגב: אז למעשה אין לך תשובות.

מרדכי יוגב: האם יש פה עוד נציגי משרדים ממשלתיים?

מרדכי יוגב: אין.

מרדכי יוגב: בבקשה.

מרדכי יוגב: כל אחד יקצר, כי הזמן קצר.

מרדכי יוגב: בבקשה.

שמוליק ידוב: קודם כל, מוזר לדבר כשאין הנציגים שאמורים להגיב – לא המשרד להגנת הסביבה ולא – בעייתי.

שמוליק ידוב: נתחיל בסוף – שריפות בשטחים פתוחים.

שמוליק ידוב: אחת, אין התייחסות בכלל לאימוני צבא, וזה גורם משמעותי של שריפות, בעיקר בצד המזרחי.

מרדכי יוגב: תרשה לי ברשותך לעצור רגע את הדיון ולומר גם למילת"ב – לא נוכל לגעת בזה פה, אבל בישיבה הבאה נתייחס בצורה מעמיקה יותר, ונבקש את נוכחותו של רמ"ט פיקוד מרכז על אי-ביצוע כל עבודה בנושא שפכים של מחנות צה"ל, שמזהמים את האזור בצורה משמעותית מאוד.

מרדכי יוגב: מחנות צה"ל – זה גם לא תוקצב לביזיוננו.

איצ'ה מאיר: עם הרבה ביקורת כלפיהם, אבל יש התקדמות.

מרדכי יוגב: מה ההתקדמות?

מרדכי יוגב: אני שמח שאתה הסנגור, אבל הוועדה דווחה שהמציאות לא תוקצבה ולא בוצעה.

מרדכי יוגב: יש התקדמות?

משה גראזי: אנחנו לא כל כך – למרות שאנחנו אחראיים על היישום, אין לנו שיתוף פעולה של משרד הביטחון בהחלטה הזאת.

מרדכי יוגב: אין שיתוף פעולה מצד משרד הביטחון בטיפול בזיהום מחנות צה"ל ביהודה ושומרון.

משה גראזי: יש החלטה מ-2010 שדיברה על חיבור מחנות צה"ל.

משה גראזי: היא לא התייחסה ליו"ש.

משה גראזי: עם זאת, ההחלטה גובשה יחד עם המשרד להגנת הסביבה, משרד התשתיות דאז ורשות המים.

משה גראזי: למרות שזה לא היה חלק מההחלטה, אפשרנו לקדם גם את הפעילות הזאת.

איצ'ה מאיר: צה"ל ומשרד הביטחון לא היו מעורבים בהחלטה הזאת?

משה גראזי: בטח שהיו.

משה גראזי: הם היו בין מגישי ההחלטה.

משה גראזי: כדאי לקיים את הדיון הזה עם משרד הביטחון כדי שתהיה התמונה של הצד השני.

מרדכי יוגב: מעל 30 וכמה מחנות צה"ל ביו"ש כרגע לא מחוברים לביוב; מתוכם ארבעה או חמישה לאחרונה, בעיקר במועצה אזורית שומרון, בביצוע.

מרדכי יוגב: יש התקדמות, אני רוצה לומר למען האמת.

מרדכי יוגב: נחזור לשמוליק ידוב, כי זה הנושא שעברנו אותו מבחינה נושאית.

מרדכי יוגב: בבקשה, משרפות.

שמוליק ידוב: במילה אחת - יש אימוני צה"ל, פילוטים שרצו במסגרת מיזם צבא הגנה לטבע, ב"ח צנחנים וב"ח מרכז, עם הצלחה מצוינת במניעת שריפות על-ידי תכנון נכון של אימונים.

שמוליק ידוב: מן הראוי שזה יישקל, וזה אפשרי.

שמוליק ידוב: רק צריך את שיתוף הפעולה הכללי של צה"ל ולא רק של יחידות.

שמוליק ידוב: פסולת חקלאית – דובר על אכיפה, דובר על מתן פתרונות.

שמוליק ידוב: כרגע אין פתרון לסילוק, למשל, של עודפי כפות תמרים בבקעה - אחד הגורמים העיקריים לשריפה שם.

שמוליק ידוב: בלי זה אכיפה לא תועיל.

שמוליק ידוב: יש לתת פתרון כולל.

שמוליק ידוב: זה בהתייחס לשריפות בשטחים פתוחים.

שמוליק ידוב: טורבינות – מהזימון לישיבה הזאת למדנו על קיום של תוכנית להקמת טורבינות רוח ביהודה ושומרון.

שמוליק ידוב: כמובן, בדרך זו ללא כל שיתוף ציבורי, החששות שלנו מאוד גדולים.

שמוליק ידוב: יש לטורבינות הרוח יתרונות מאוד גדולים בתחום אנרגיה ירוקה – אין ספק, אבל הם מוכחים כגורמי פגיעה משמעותיים ביותר בבעלי כנף – ציפורים כמו גם עטלפים.

שמוליק ידוב: במזרח הארץ כל האזור המזרחי עובר אחת מציוני הנדידה המשמעותיים ביותר בעולם, והחשש שלנו מפגיעה אקוטית בבעלי כנף כתוצאה מפעילות של טורבינות בצורה לא נכונה.

שמוליק ידוב: חשוב לומר שבעיה אקולוגית אחת לא פותרים באמצעות יצירת בעיה אקולוגית אחרת.

שמוליק ידוב: אנחנו מאוד רוצים שהתהליך הזה – או אפילו דורשים – שהתהליך הזה של תכנון טורבינות רוח ביהודה ושומרון יהיה באותה צורה, באותם תנאים של התכנון בארץ.

שמוליק ידוב: זה אומר שקיפות, זה אומר תסקירים מלאים, זה אומר גם ביקורת מקצועית כמו גם ציבורית.

שמוליק ידוב: וחשוב להזכיר – יש לנו גם פתרונות.

שמוליק ידוב: צריך וראוי לקדם סולרי על גגות, פאנלים סולריים.

שמוליק ידוב: זה פתרון שנותן יחסית "ווין-ווין סיטיואיישן" עם מזעור של פגיעה בשטח.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: אריאל, בבקשה.

אריאל פילבר: אריאל פילבר, החברה להגנת הטבע, בית ספר שדה עפרה.

אריאל פילבר: בסטטוס מאז הישיבה הקודמת, חווינו עוד ועוד זיהומים בנחל פרט ובנחל אוג, שסגרו לנו את כל מסלולי הטיולים לאורך כביש מס' 1.

אריאל פילבר: אישית הגשתי תלונה במשטרה, וגם שלחתי אותך אליך.

אריאל פילבר: התלונה הזו לא טופלה על מחצבת אוג ועל הזיהום בוואדי קלט.

אריאל פילבר: אני גם חושב שהיא מן הסתם נקברה איפשהו.

אריאל פילבר: בנוסף, עשינו הצלבה בין תגובות המינהל האזרחי לכל הזיהומים האלה - מה הם מספרים לכל אחד.

אריאל פילבר: בסופו של דבר אני יכול לשלוח לך טבלה – אבל המינהל האזרחי מספר לכל אחד סיפור אחר:

אריאל פילבר: פעם אחת אומר שזה שיטפונות, פעם אחת אומר שזה זיהום ממקור אחר, פעם שלישית אומר שזה מהמט"ש.

אריאל פילבר: הסיפור הוא סיפור של הכחשה, ואז אי-אפשר לטפל, כי חלק מפתרון הבעיה זה להודות בקיום הבעיה.

אריאל פילבר: אנו רואים את זה חוזר חלילה בכל מיני אירועים, והדבר האחרון בסיפור הזה הוא בג"ץ ואדי קלט שהגשנו יחד עם עמותת ירוק עכשיו.

אריאל פילבר: הטענה שלנו היתה שיש ביוב בנחל ויש זיהום בנחל, ויש לטפל בו.

אריאל פילבר: היתה דעה אחת, שאותה הגיש המינהל האזרחי לבג"ץ, וזה תצהיר של אלון שהנחל בסדר והכול בסדר – אבל שמענו גם מרשות המים עכשיו, שיש זיהום בנחל.

אריאל פילבר: יש לי תמונות פה מיום הבג"ץ, שבהן רואים אותי - כלומר יש חוות דעת אחרות מקבילות.

אריאל פילבר: המינהל האזרחי בוחר להכחיש כל המזן, ולומר שאין בעיה, ולכן לא צריך לפתור אותה.

אריאל פילבר: אל"ף, אנחנו רוצים את חוות הדעת הללו.

אריאל פילבר: אנחנו יודעים שחטיבת מדע ומחקר של רשות הטבע והגנים היתה בנחל וסיירה, ויש לה חוות דעת שונות ממה שהציג המשרד.

אריאל פילבר: חשוב שזה יובא, ונראה אותו.

אריאל פילבר: אנו כרגע לא חשופים אליו.

אריאל פילבר: לגבי תוכנית האב והצעת המחליטים – למה צריך החלטת ממשלה כדי לבנות צוותי עבודה?

אריאל פילבר: למה לא לעשות את זה מחר בבוקר?

אריאל פילבר: התקציב קיים.

מרדכי יוגב: צוות עבודה עובד, ככל שאני מבין.

מרדכי יוגב: הנה, יש לך צוות עבודה של מילת"ב.

אריאל פילבר: בהצעת המחליטים לבקש להגיע- - -

מרדכי יוגב: זה בתקצוב.

אריאל פילבר: יש כאן הכחשה מאוד גדולה.

מרדכי יוגב: ברור.

מרדכי יוגב: זו אמירה נכונה.

מרדכי יוגב: סיפור של הכחשה, שלא מצריך לפתור בעיות שאינן.

מרדכי יוגב: ניצן.

ניצן לוי: אני רוצה להעלות שני דברים.

ניצן לוי: אל"ף, נושא השריפות - החוטים והפסולת האחרת, שמטרתה להוציא מתכות – צמיגים, מזרנים, חוטי חשמל.

ניצן לוי: הפעילות הזו נמשכת.

ניצן לוי: לפחות באזור מעלה אדומים לא היתה ירידה בפעילות הזאת.

ניצן לוי: הפעילות הזו היא בשטחי B.

ניצן לוי: התושבים לא מתלוננים למשטרה אלא למוקד העירוני.

ניצן לוי: המוקד העירוני מעדכן את המשטרה, מעדכן את כוחות הביטחון.

מרדכי יוגב: מתי אתם עשיתם ישיבה סדורה עם המשטרה?

מרדכי יוגב: תעשו ישיבה סדורה עם המשטרה.

ניצן לוי: היתה.

ניצן לוי: ראש העיר מעלה אדומים עשה שתי ישיבות.

מרדכי יוגב: לא, אתם כיושבי-ראש ועדת איכות סביבה – אתה ירושלים ודרומה, ואיצ'ה מאיר – ירושלים וצפונה.

מרדכי יוגב: ראוי שאחת ל- תשבו.

ניצן לוי: לדעתי, זו לא הבעיה.

ניצן לוי: כיוון שזה בשטחי B, וכיוון שבשטחי B נכנסים כרגע רק לכבות ולא למנוע, ולא עושים פעולות מנע, השורה התחתונה היא שזה נמשך.

ניצן לוי: שר הביטחון צריך להחליט, שנכנסים – כמו שיש שם פצצה מתקתקת למחבל – נכנסים ומביאים אותו – אותו דבר.

ניצן לוי: זה פצצה מתקתקת שלא הורגת אלא בעוד עשר שנים.

ניצן לוי: חייבים.

ניצן לוי: שתיים, המדיניות של הממשלה צריכה להיות שבכל מקרה שהפלסטינים לא מטפלים בענייני הסביבה – מדינת ישראל צריכה לעשות את זה.

ניצן לוי: אחרת היא תצטער כי יזדהמו לה מקורות המים.

ניצן לוי: מקור המים העיקרי היום זה אקוויפר ההר, הנקי היחיד שיש.

ניצן לוי: כמובן, אי-אפשר לוותר עליו.

ניצן לוי: גם מקור של הפלסטינים וגם שלנו.

ניצן לוי: אם מדינת ישראל לא תיכנס בנעליהם של הפלסטינים ותטפל בשפכים - אם זה בוואדי חרמייה, אם זה נחל חברון – ויש תוכנית, דברים סגורים – רק הממשלה צריכה להחליט על מדיניות.

ניצן לוי: זה העניין.

ניצן לוי: שר הביטחון, שר החוץ שמונעים כרגע את העניין הזה של כניסה לנעליהם של הפלסטינים לפתרון הבעיות, הם צריכים לקבל החלטות.

ניצן לוי: ממשלת ישראל צריכה לקבל החלטות, ולבצע.

מרדכי יוגב: ברור.

מרדכי יוגב: האמירה השנייה היא אמירה אסטרטגית.

מרדכי יוגב: כל מקום, כל מצב שבו הפלסטינים לא מטפלים, הפגיעה היא הדדית, ואנחנו צריכים לקחת את האחריות.

מרדכי יוגב: לגמרי.

מרדכי יוגב: יגאל דלמוני, מועצת יש"ע.

יגאל דלמוני: איחרתי – לא באשמתי.

יגאל דלמוני: אל"ף, מוטי, יישר כוח.

יגאל דלמוני: אני אומר את זה, כי אנחנו זועקים כאן את זעקת האדמה.

יגאל דלמוני: אנחנו מסתובבים בשטח, ורואים את הביוב זורם, ורואים את המשרפות, ורואים את הילדים שנהיים חולים, ורואים את האקוויפר שמזדהם.

יגאל דלמוני: יש פה אסון שמתגלגל פה כבר כמה שנים.

יגאל דלמוני: אני לא בא אליך בתלונות – אני חושב שזה ביזיון, ומישהו צריך לתת על זה את הדין, שנציגי המינהל האזרחי הבריזו מהדיון הזה.

יגאל דלמוני: מילא שאתם מבריזים מכנס באריאל - אתם לא חייבים להיות שם.

יגאל דלמוני: זה ביזיון שנציגי המינהל האזרחי הבריזו מהדיון הזה, כי זה מסכן את החיים שלנו.

יגאל דלמוני: זה מסכן את החיים של תושבי תל-אביב ושל תושבי יהודה ושומרון.

יגאל דלמוני: כל הסכנות של איכות הסביבה האלה, והזעקה הזאת זועקת – אני מקבל מאריאל ומאיצ'ה ומניצן תמונות – בעלי חיים מתים, צמחים נהרסים.

יגאל דלמוני: טבע ואקולוגיה נהרסים, ואף אחד לא נותן על זה את הדין.

יגאל דלמוני: שום נציג של המינהל האזרחי לא מוכן לשמוע אותנו.

יגאל דלמוני: תמיד הם יודעים לגלגל את זה.

יגאל דלמוני: אתה פונה אליהם, אז היתה הצפה כרגע, זה לא הנזילה מהמתקן שמטפלים בו.

יגאל דלמוני: זה ביזיון.

יגאל דלמוני: גם נפנה לשר הביטחון בעניין הזה.

יגאל דלמוני: לא ייתכן שנציגי מינהל אזרחי לא ייתנו את הדין על כזה זיהום סביבה שמתקיים ביהודה ושומרון.

יגאל דלמוני: כשרוצים – יכולים.

יגאל דלמוני: איצ'ה יכול לתת לכם דוגמה נהדרת ממאסף נחל קנה, לפני המון שנים.

יגאל דלמוני: אני לא יודע מה השתנה מאז, אבל ביוב זרם שם.

איצ'ה מאיר: אין ביוב.

יגאל דלמוני: אני לא יודע מה השתנה, שהיום קשה לעשות את הדברים האלה.

יגאל דלמוני: אז הצלחת לעשות את הדברים האלה – להוביל קו ביוב בתוך שמורת טבע, שאסף את כל השפכים של האזור, ומוביל אותם החוצה, והיום אי-אפשר לעשות את זה לא בנחל חברון ולא בוואדי מכוך ולא בוואדי קלט.

יגאל דלמוני: לא מצליחים לעשות את זה.

יגאל דלמוני: מישהו צריך לתת על זה את הדעת.

יגאל דלמוני: נקודה אחרונה שקשורה גם לדיון שלך משבוע שעבר, מוטי – הניהול של מפגעים סביבתיים צריך להיות אך ורק בידיים ישראליות, וזה קשור גם לדיון של ההשתלטות על שטחי C.

יגאל דלמוני: הם לא יודעים לטפל, הם לא יודעים לטפל.

יגאל דלמוני: אולי הם לוקחים את זה כחלק מהמאבק הלאומי שלהם.

יגאל דלמוני: אנחנו צריכים לטפל בזה.

יגאל דלמוני: אסור לתת להם את הזכות לטפל במפגעים סביבתיים – אני מתכוון לפלסטינים.

יגאל דלמוני: תודה.

מרדכי יוגב: עדי מינץ, אנרגיות מתחלפות, טורבינות רוח.

עדי מינץ: ברשותך, אומר גם מילה על חוות סולריות ביו"ש.

עדי מינץ: דיברת על ביזיון.

עדי מינץ: בנושא טורבינות רוח הביזיון הוא לא רק של המינהל האזרחי אלא הביזיון הוא טוטאלי של מערכת הביטחון.

עדי מינץ: למעשה הם עוצרים – אנחנו יוזמים את הסיפור הזה כבר שמונה שנים, שאנו מציגים פוליגונים, דורשים, והסיפור הזה תקוע.

עדי מינץ: החל מלפני שנתיים הסיפור הזה תקוע על נוהל, כלומר להגדיר נוהל, איך לבצע - גם בדיון הקודם.

עדי מינץ: הם התחייבו שתוך חודש או חודש וחצי יהיה נוהל.

עדי מינץ: קובי אלירז בשיחה שלי אתו לפני שבוע אומר לי שמבחינתו, הוא רואה בזה כישלון כי הוא מנהל את הדיונים אצלו.

עדי מינץ: הוא אומר: עד היום אין נוהל, והבעיה העיקרית כרגע בנושא של הנוהל זה דווקא יועמ"ש איו"ש, בגלל בעיה עם תורן זמני, האם אפשר לתת אותו בלי היתר בנייה וכדומה.

עדי מינץ: הסיפור בסופו של דבר נופל גם על נושא הפוליגונים, שהוגשו על-ידי אג"ת ועל-ידי קשת צבעים.

עדי מינץ: הם לא מתאימים ולא מאפשרים להקים טורבינות רוח.

עדי מינץ: לכן צריך לבדוק פוליגונים אחרים.

עדי מינץ: מה אומרים לי – אנחנו לא יכולים לבדוק פוליגונים אחרים לפני שיש נוהל.

עדי מינץ: מה הקשר בין שני הדברים האלה?

עדי מינץ: אין קשר.

עדי מינץ: בכל מקרה, הסיפור הזה תקוע.

עדי מינץ: לא מצליחים לתכלל אותו, לא מצליחים לסגור אותו.

עדי מינץ: אני בא לפה פעם אחר פעם להציג את הזעקה הזאת, כי הפארסה הזאת חייבת להסתיים.

עדי מינץ: מישהו צריך לקחת אחריות שהעסק הזה יקרה.

עדי מינץ: הבעיה העיקרית היא שאתה מביא משקיעים, הם אומרים: אשים על זה כסף – מדובר פה במאות-מיליוני שקלים, והמשקיעים אומרים: אתה לא מתקדם – אנחנו הולכים למקומות אחרים.

עדי מינץ: לא נשים כסף על דברים שאולי יקרו בעוד עשר שנים.

עדי מינץ: זו בעיה חמורה מאוד.

עדי מינץ: לגבי השאלה שעלתה פה, כנראה ששכחת, או אתה לא יודע – כשמדובר על המזרח או על מסדרון נדידת הציפורים, הוא בבקעת הירדן.

עדי מינץ: אנחנו מדברים על גב ההר.

עדי מינץ: ישבנו הרבה מאוד שעות עם אנשי רט"ג.

עדי מינץ: הם בחנו את הדברים.

עדי מינץ: זה ודאי, כפי שאישרו מעל עמק הירדן, באזור של הגלבוע, אנחנו יותר רחוקים.

שמואל ידוב: דוגמה רעה מאוד.

עדי מינץ: עובדה שאישרו.

עדי מינץ: אי-אפשר לעצור את החיים, כמו שלא עוצרים אותם באירופה וכמו שלא עוצרים אותם באמריקה, וכל מי שטס מעל אירופה ומעל אמריקה, יודע על מה אני מדבר.

עדי מינץ: זה שיוצרים פה מנגנון חדש או חשיבה חדשה, שונה מאשר בכל העולם המערבי - זה לא סביר.

עדי מינץ: לגבי חוות סולריות, בעיה אחת בנושא חוות סולריות היא השתלטות על אדמות המדינה בקו כחול בשטחים שיש בהם חוזה של החטיבה להתיישובת.

עדי מינץ: אם אני מקדם תב"ע, למשל במקום כמו אדורה, ואני רואה שם שטחים גדולים מאוד – עשרות דונמים שנתפסו ומעבדים אותם פלסטינים, או אני מדבר על שטח גדול מאוד באזור מיצד, ואני רואה שם פלישה של בדואים – צריך להיאבק ולהילחם, כי זה סוגר את היכולת של הישובים להתפתח ולתפוס את השטחים של הישובים עצמם; אני כבר לא מדבר על שטחי C סתם.

עדי מינץ: זו נקודה אחת.

עדי מינץ: נקודה שנייה, כשאני מדבר על רשת ההולכה, ויש שטחים מאוד גדולים שרוצים להקים בהם חוות סולריות שמעל 10 מגה, אני חסום.

עדי מינץ: למה – כי בהחלטת הממשלה, שהקצתה את 10% לפני שבע שנים, כתוב שם, למרות שרוח ההחלטה ודאי מדברת על כך שיש להקצות מכסה גם לרשת ההולכה, טוענים ברשות החשמל שזה לא נכון, ולכן יש לייצר החלטת ממשלה חדשה.

עדי מינץ: כרגע אנחנו עובדים על החלטת ממשלה חדשה.

עדי מינץ: לפי הדרישה של ראש מינהל אזרחי ושל פולי, הם כתבו מכתבים לשר וביקשו ממנו להקצות את המכסה הזו.

עדי מינץ: ביקשו ממנו להגדיל את זה ל-15%.

עדי מינץ: שנתיים העסק הזה תקוע ולא מתקדם, ועל זה אביעד דרורי יכול לענות.

מרדכי יוגב: השאלה נשארת פתוחה.

מרדכי יוגב: לא נענה עליה כעת.

מרדכי יוגב: נעשה סבב קצר של מי שיש לו מה לומר, כי זמננו קצר, ונסכם את הדברים.

מרדכי יוגב: תם ולא נשלם.

מרדכי יוגב: גם חסרים לנו פה נציגים.

מרדכי יוגב: בבקשה.

אילנה דרור: אני אילנה דרור.

אילנה דרור: אני חברת מועצה בגבעת זאב.

אילנה דרור: ראשית, לדוד, אם היית במקום, היית רואה איזה הרס נעשה למקום הזה.

אילנה דרור: זה נעשה, ועצרתם את זה, ובחודשיים-שלושה האחרונים הם ממשיכים וממשיכים לשפוך.

אילנה דרור: אני יכולה להראות לך תמונות, ופשוט כואב הלב.

אילנה דרור: כאילו מזלזלים בכולם.

אילנה דרור: תושבים מגישים תלונות במשטרה, והמשטרה סוגרת את זה מחוסר עניין או מכל מיני דברים אחרים.

אילנה דרור: יש לי עדויות מאנשים שהגישו תלונה גם על השפיכה בפארק הגיא וגם על האתר הארכיאולוגי.

אילנה דרור: זה כאילו מזלזלים בתושבים.

אילנה דרור: המינהל האזרחי ז אותנו לאיכות הסביבה.

אילנה דרור: משרד איכות הסביבה אומר: זה לא בשטח שלנו.

אילנה דרור: כל אחד זורק לשני.

אילנה דרור: אנחנו כבר לא יודעים מה לעשות.

אילנה דרור: אנחנו גם יודעים שאי-אפשר להחזיר את המצב לקדמותו.

מרדכי יוגב: אקצר אותך מאוד.

מרדכי יוגב: קחו את זה לש"י.

מרדכי יוגב: שלחו לשם פעם אחת אח"מ, ולא תחנה מקומית.

מרדכי יוגב: תנו דוח פעם הבאה, מה קורה שם.

מרדכי יוגב: תבקשו שיבוא אתכם נציג או לא יבוא אתכם, תעשו בפתע, נחל איילון – תיצרו אחרי זה גם קשר ביניכם.

מרדכי יוגב: בית ספר שדה, כפר עציון, בבקשה.

עמיחי נועם: שלום, אני עמיחי נועם.

עמיחי נועם: שני דברים שאני רוצה להתייחס: אחד, לאור תחושה מהרבה מאוד אזרחים, שאין יכולת לקבל מענה מיידי על בעיות של איכות סביבה יצרנו לפני שנה קו ירוק, שבו אזרחים יכולים לדווח בזמן אמת, בווטסאפ, ומייד עונים להם.

עמיחי נועם: מי שמעוניין- -

אריאל פילבר: אבל אז זה לא מתועד במוקד סביבה.

עמיחי נועם: אנחנו עומדים בקשר צמוד עם מי שפועל בשטח באופן מיידי.

עמיחי נועם: את הפניות אנחנו מעבירים גם למוקד הסביבה.

עמיחי נועם: בסוף אין היום מענה מיידי חוץ מהקו הזה, לצערי.

עמיחי נועם: אני חושב שכך יש להתנהל.

עמיחי נועם: שנית, סיימנו לכתוב דוח מקיף על בעיית המחצבות הלא חוקיות בספר המדבר בשמורה ההסכמית.

עמיחי נועם: אני מעלה זאת כאן, כי על אף שנושא המחצבות לא עלה, כי הוא נושא רחב, הוקודה הספציפית הזו של המחצבות באזור הזה – הן עדיין בראשיתן ועדיין ניתן לעצור את התופעה.

עמיחי נועם: הפעולה הדחופה והמיידית של הפורום הזה, כל אחד ממקומו, יכולה להציל את מדבר יהודה, שיקר לכולנו.

עמיחי נועם: מי שמעוניין לקבל את הדוח – אשמח להעביר.

מרדכי יוגב: ייתכן שהוועדה תקיים את הישיבה הבאה שלה בחצי יום סיור במרחב ההוא – נראה.

דוד לרר: דוד לרר, מנהל מכון הערבה ללימודי הסביבה.

דוד לרר: בדוח של מבקר המדינה על זיהוי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה ושומרון ורצועת עזה ציין שאחת הנקודות החשובות היא, כדי לטפל בבעיות של ביוב מי שפכים ביהודה ושומרון, חייבים שיתופי פעולה עם רשות פלסטינית.

דוד לרר: להדגיש את זה, מתוך ה-70 מיליון קוב מי ביוב שנשפך, 45 מיליון קוב מוזרם לתוך בורות ספיגה- - - , כלומר רוב מי הביוב לא מטופל.

מרדכי יוגב: הציגו את זה.

דוד לרר: לכן זה דורש את שיתוף הפעולה.

דוד לרר: אני רוצה לחזק את הדברים של ברוך לגבי השינוי בקרב הרשות וגם הפלסטינים עצמם, שהם כן מתחילים לראות מי שפכים מטוהרים למקור למים.

דוד לרר: אנחנו מכון הערבה עובדים כבר כעשר שנים באזור אל-עוג'ה על מתקנים קנטים שמאפשרים לפלסטינים לקחת מי ביוב ישר, ולטפל בהם.

דוד לרר: אני חושב שהנושא של אל-בירה, לדוגמה, הוא נושא מצוין.

דוד לרר: אני בעד תוכניות רחבות, שפותרות את כל הבעיות, אבל חושב שאם יש הזדמנות לפתור בעיה נקודתית כפילוט, כדאי להתקדם עם זה.

יגאל דלמוני: נאמר, אבל אני יודע שהשר אלקין הקצה חצי מיליארד ₪ בתקציב לטיפול בנושא הזה.

מרדכי יוגב: הם הציגו פה תוכנית.

מרדכי יוגב: בבקשה.

רחל מתתיה: רחל, מהבית הירוק, בבית היהודי.

רחל מתתיה: הפורום בא להשמיע את קולם של התושבים הסובלים רבות משריפות פסולת ממזבלות בלתי חוקיות.

רחל מתתיה: התושבים מתלוננים על עשן כבד, קשיי נשימה ושיעול, צריבות בעיניים ועוד, הפוגעים באיכות חיי התושבים.

מרדכי יוגב: איפה קיבלתם תלונות?

רחל מתתיה: קיבלנו תלונות גם מאורנית – אלה הראשונים שפנו אלינו, גם מכפר סבא.

רחל מתתיה: קיבלנו תלונות גם מתושבי מודיעין, שלאחרונה גם יושב-ראש הבית היהודי במודיעין פנה לסגן השר הרב אלי בן-דהן.

רחל מתתיה: אנחנו מקבלים תלונות במספר רחב מאוד של מקומות; לא נקודתי רק באורנית.

רחל מתתיה: אנו דורשים להפסיק להתייחס בסלחנות למטרדים סביבתיים אלו, ולדאוג להגברת יכולת הפיקוח והאכיפה ולפעול למציאת פתרון סופי לסגירת המשרפות האלה.

רחל מתתיה: בנוסף, אנו מבקשים ממך, היושב-ראש, לדאוג כי הצעת החוק שעברה בקריאה ראשונה, לאיסור הבערת פסולת של חברי הכנסת יואב קיש ויעל גרמן, תחול גם ביהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: טוב.

מרדכי יוגב: משה.

משה גוטמן: שלום וברכה.

משה גוטמן: שמי משה גוטמן.

משה גוטמן: אנחנו פורום שמאגר ארגונים רבים ורשויות מקומיות לנושא של שוד עתיקות.

משה גוטמן: אני לא יודע מאיפה להתחיל להתייחס לדברים שאמרת, אדוני.

משה גוטמן: ביהודה ושומרון יש כ-10,000 אתרי עתיקות – מתוכם 2,500 מוכרזים.

משה גוטמן: זה לבד מראה על הפער העצום בין מה שהממלכה עושה לבין מה שאמור להיות.

משה גוטמן: אין אתר שלא נמצא בתחומי ישובים או מחנות צה"ל, שלא נשדד מדי יום, או לפחות פעמיים בשבוע.

משה גוטמן: התמונות שרציתי להביא פה זה של האתרים הבולטים בהם – של מבצרי מדבר החשמונאים, שאין חולק על חשיבותם.

משה גוטמן: חלקם יותר מרשימים ממצדה בעוצמות ובמערכות המים שלהם, וכולם מפורקים לרסיסים – הורקניה, קיפרוס, תל ארומה, ארמונות החשמונים ביריחו.

משה גוטמן: נמצאים פה אנשים שעובדים על הנושאים האלה שנים.

משה גוטמן: אני רק מאגם את המאמץ.

משה גוטמן: הנושא הזה לכולם הוא חור בלב, הוא כואב מאוד.

משה גוטמן: אני שמח מאוד על העלייה במספר ובשיתוף הפעולה, אבל זה פשוט בדיחה.

משה גוטמן: כמה עונשים השודדים האלה קיבלו השנה?

משה גוטמן: אני לא מאשים בכך מישהו ספציפי; כל המערכת לא פועלת.

מרדכי יוגב: מול מי אתם מנסים לפעול?

משה גוטמן: אנחנו מנסים לפעול בעיקר מול קמ"ט ארכיאולוגיה, שלא הגיע לפה גם הפעם, והוא גם עסוק בעיקר למלחמה במי שמציף לו את התופעה במקום לטפל בזה, לצערי.

משה גוטמן: הם עושים דברים חשובים, אבל לא מספיק.

משה גוטמן: משקיעים הרבה אנרגיות בלהילחם בזה, אבל אי-אפשר לומר שב-27 תיקים לשנה, עם כל הכבוד – אני שמח על העלייה בזה - עוצרים את התופעה.

משה גוטמן: מדינת ישראל החליטה שהיא זורקת את העתיקות שביהודה ושומרון לפח, והיא מפרה בכך אמנות בין-לאומיות שהיא חותמת עליהן.

משה גוטמן: זה פשע היסטורי בין-לאומי.

משה גוטמן: היא מפרה בכך את אמנת אונסק"ו, את הסכמי אוסלו, בזה שהיא לא מפקחת.

משה גוטמן: הדורות הבאים ישאלו, איפה היינו כשכל זה קרה.

משה גוטמן: יסתכלו אחורה, ולא יבינו אם מה שקרה פה זה דאע"ש, זה סוריה, זה מוסול בעירק או היתה מדינה מערבית מתקדמת.

מרדכי יוגב: בבקשה.

אביעד דרורי: אביעד, רשות החשמל.

אביעד דרורי: במענה למה שטען עדי מינץ, שמבקש לקדם החלטת ממשלה של הקמת מתקנים פוטו וולטאיים לרשת ההולכה ביו"ש, אם איני טועה, טיוטת הצעת ההחלטה מדברת על 15% מסך הכמות שתוקצה בישראל, ואנו מציעים, למה לא יותר?

אביעד דרורי: שיצטרפו להליכים התחרותיים שרשות החשמל מקדמת, ואפשר יהיה להקים אפילו יותר מ-15%.

אביעד דרורי: היד שלנו מושטת.

אביעד דרורי: רק צריך את המינהל האזרחי שיתמוך במהלך, וכולנו נצא נשכרים.

מרדכי יוגב: בבקשה.

תומר ישראל: תומר ישראל, ירוק עכשיו.

תומר ישראל: אחת, אני רוצה לחזק את מה שאמר ניצן.

תומר ישראל: צריך הגדרות כניסה לשטח B.

תומר ישראל: מתי היינו נכנסים – בעבר אמרו שאסור, והתנגדו, והסבירו למה אסור, ופתאום החליטו לשנות את ההחלטה – לא נספר איך זה קרה, אבל זה קרה.

תומר ישראל: שינו את ההחלטה, נכנסים לשטח B - צריך להגדרות.

תומר ישראל: גבעת זאב – אני ממשיך את מה שאמרה אילנה.

תומר ישראל: כבר חודש וחצי מאז הוגש בג"ץ בנושא.

תומר ישראל: הפעילים בשטח האיצו פעילות.

תומר ישראל: המשיבים בינתיים ביקשו בקשות דחייה חוזרות, והמצב בשטח הולך ומחמיר.

תומר ישראל: נחל איילון סתום.

תומר ישראל: חקיקה – לפני שנה חצי הסתיים מכרז.

תומר ישראל: יש שני פרקליטים שאמורים להיות אמונים על העניין.

תומר ישראל: עד היום צו אחד עבר לפני שבוע – אזבסט.

ניצן לוי: אזבסט עבר עכשיו, אבל זה כבר שנה ומשהו.

תומר ישראל: מעקב אחר הישיבות פה – אחד לאחד רואים מה קרה, מה התחייבו ומה נעשה בשטח, ורואים שלא נעשה.

תומר ישראל: אני מחזק את דברי נציג מכון ערבה.

תומר ישראל: גם בנושא שיתוף הפעולה מול הגורמים הפלסטינים, המינהל האזרחי נכשל.

תומר ישראל: דבר אחרון.

תומר ישראל: תוכנית אב היא דבר טוב, אבל יש בה המון בעיות.

תומר ישראל: היא לא כפופה לחוקי התכנון וכו'.

תומר ישראל: יש להשגיח, שהיא תהיה משמעותית.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: בבקשה.

מיכל פנט פלג: שמי מיכל פנט פלג, ואני רוצה לייצג את החברה האזרחית בתוך הקו הירוק, שסובלת מאוד מהזיהום ומפגעי סביבה ביהודה, שומרון ועזה.

מיכל פנט פלג: לקראת הישיבה הזו קראתי את כל הדוחות של האו"ם, של רשות המים, של מבקר המדינה, מרכז המידע של הכנסת – כולם טוענים, שללא טיפול במפגעי סביבה ביהודה, שומרון ועזה, לא תהיה איכות סביבה טובה בתחומי מדינת ישראל, ואם אנו רוצים להגיע לתקני איכות הסביבה של האיחוד האירופי, עלינו לפעול.

מיכל פנט פלג: כפי שנאמר פה, מפגעי סביבה לא יודעים גבולות, כל הנחלים זורמים אל הים, ומי התהום מזדהמים, ושריפות, וחברים שלי בעמר חפר המזרחי מתלוננים כל הזמן על זיהום אוויר כתוצאה מהשריפות - שריפות של פסולת ושל כל דבר אחר, וגם של משרפות, של פחם.

מיכל פנט פלג: שמענו פה על תוכניות למט"שים ולאכיפה בהרבה מיליונים, אבל ללא שיתוף פעולה, כפי שאמר דוד, עם הפלסטינים, בין אם זה הרשות הפלסטינית ובין אם זה רשויות מקומיות או כל גורם אחר, לא יהיה תיקון לעניין, וסתם ישפכו כסף, כי הם רוב אלה שמזהמים, ואם לא יהיה להם אינטרס לטפל בעניינים האלה, זה לא ייעשה.

מיכל פנט פלג: כמו שאני שומעת פה, לא מדובר על שיתוף פעולה אלא מדובר רק על המינהל האזרחי של הצבא.

מיכל פנט פלג: צה"ל אינו גורם שצריך לטפל באיכות סביבה, ואם החוק או התקנות מסמיכות אותו לטפל באיכות סביבה, יש לשנות אותן.

מרדכי יוגב: אנחנו חייבים לקצר אותך.

מרדכי יוגב: זה לא צה"ל אלא מינהל אזרחי.

מרדכי יוגב: יש שם קמ"ט איכות סביבה.

מרדכי יוגב: הוא הזרוע של ממשלת ישראל לטיפול באיכות הסביבה ביהודה ושומרון, ועל זה נסוב פה חלק מהדיון.

מיכל פנט פלג: משפט אחרון.

מיכל פנט פלג: ללא הסכמים מדיניים עם הפלסטינים לא יהיה לנו איכות סביבה, והשריפות האלה שמתרחשות היום בעוטף עזה- -

איצ'ה מאיר: ועד אז?

יגאל דלמוני: עד שצה"ל לא נכנס והרס את המפחמות באזור אום אל-פאחם- - -

מרדכי יוגב: אני מבקש מכם.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: בבקשה.

נעמה אברמוב: שלום, אני נעמה אברמוב, איגוד ערים לאיכות סביבה יהודה, בתחום פסולת.

נעמה אברמוב: אני ברמה של השטח; ניצן הוא המנהל שלי.

נעמה אברמוב: מהעבודה שלי בשטח אני יכולה לראות שאם אנחנו חושבים, באופן כללי, גם על האוכלוסייה היהודית וגם על האוכלוסייה הערבית, בטח - גם האוכלוסייה היהודית ישראלית, שתהיה התיישרות מטוב לבו של המין האנושי, זה לא יקרה.

נעמה אברמוב: כשמדברים על ארכיאולוגיה ועל בעיות של ביוב ועל בעיה של שריפת פסולת, בסוף כל הדבר הזה נופל על שלושה או ארבעה פקחים של המינהל האזרחי שעושים את כל הדברים האלה ועוד, או בעיקר בב"ח – בבנייה הבלתי-חוקית, והזמינות שלהם באמת מאוד נמוכה, אז אפשר לומר הרבה מה צריך, אבל אם אין כוח אדם בשטח, זה לא יקרה, וזה לא קורה.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: נסכם במילים בודדות, וכדרכנו, אחר כך נוציא את הדברים בצורה יותר סדורה.

מרדכי יוגב: אל"ף, אני מודה לכל מי שהגיע – כל אחד מכיוון האכפתיות שלו כדי שיחד נצמצם את מפגעי הסביבה ביו"ש על מרחב המפגעים.

מרדכי יוגב: יו"ש לא חצר אחורית של מדינת ישראל אלא גם ערש היסטורי ולא הרס, וגם עתיד.

מרדכי יוגב: לכן אנחנו משתדלים פה לקחת את האחריות ולאגם את משרדי הממשלה שנוגעים בדבר.

מרדכי יוגב: זו בקשתי הראשונה ממשרדי הממשלה – המשרד לאיכות סביבה, על קמ"ט איכות סביבה במינהל אזרחי, משרד התרבות והספורט, שלקח לאחריותו את קמ"ט ארכיאולוגיה – ומשרדים נוספים – נבקש בהכללה גם ממשרד ראש הממשלה, מנכ"ל רוה"מ – שיקראו לקציני המטה, שהם זרוע ארוכה שלהם, ויבקשו מהם תוכניות עבודה בנושאים שעליהם הם אמונים בתוך הקו הירוק כדי ליישם אותם גם מחוץ לקו הירוק.

מרדכי יוגב: באותה מידה גם משרד האנרגיה לגבי טורבינות הרוח ביהודה ושומרון ולגבי אנרגיה חלופית, שיקרא ויבקש גם הוא ליישם את מה שצריך בכל הנושאים האלה בתוך יהודה ושומרון.

מרדכי יוגב: זה ביזיון, שמערכת הביטחון הורתה שעה לפני הישיבה לנציגיה, לא להתייצב פה.

מרדכי יוגב: זה עניין שקשור גם בעניין רחב יותר אל מול הוועדה – הוא יבורר, ילובן, לא רוצה להיכנס אליו.

מרדכי יוגב: צר לי שיש גורמים במינהל האזרחי, מתאם פעולות בשטחים – לא אדם אחד או שניים אלא קו שפוגע ביהודה ושומרון, לא מילא את חלקו.

מרדכי יוגב: יש לי הרבה מילים טובות על אנשים במינהל האזרחי ומתאם פעולות בשטחים – יש שם הרבה אנשים שעושים תפקידם היטב.

מרדכי יוגב: יש אנשים שפועלים בניגוד למדיניות הממשלה או לא פועלים.

מרדכי יוגב: הדבר הזה צריך להיבדק.

מרדכי יוגב: אני גם מסכים שחסרים שם תקנים, ומקשים על האנשים לפעול, אבל לעתים לא יכול הוא בן דוד של הלא רוצה.

מרדכי יוגב: איפה זה עומד – כוועדה נידרש לעניין, ונבקש לראות איך לחזק את המינהל או לשנות אותו, או כפי שיש אומרים אנשים, שאולי צריך לפרק אותו ולהרכיב דבר חדש, כי זה לא עובד מספיק טוב.

מרדכי יוגב: בתחומי איכות הסביבה – נמשיך להיות בקשר עם הגורמים השונים, וכך ננהל את המעקב הנוסף.

מרדכי יוגב: נבקש מכל האנשים שבאו פה – משרדי הממשלה, גם רשות המים וגם משרד האנרגיה, גם המשרד לביטחון פנים, משטרת ש"י, שכולם עושים עבודה – נבקש לבוא עם טבלאות של תוצאות, כדי שהן תהיינה יותר מדידות, ונדע שאנחנו אכן מתקדמים ביחס לדברים.

מרדכי יוגב: הדוגמה האחרונה שהוצגה פה, בשוד העתיקות יש 10,000 אתרים, 2,500 מהם כמוכרים.

מרדכי יוגב: מעט מאוד מהם מטופלים, כולל אתרים איכותיים.

מרדכי יוגב: אנחנו כבר בשנת ה-51, וזה מצביע על כך שאם היו רוצים, היו יכולים לעשות הרבה יותר.

מרדכי יוגב: תודה לכל הבאים פה.

מרדכי יוגב: נמשיך לעקוב גם אחר הנושא הזה בוועדת המשנה לענייני יהודה ושומרון של ועדת החוץ והביטחון.

מרדכי יוגב: תודה רבה, הישיבה נעולה.