ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 255, 2018-06-14 16:00

אבי דיכטר: שלום לכולם.

אבי דיכטר: אנחנו מקיימים כאן היום פגישה וסיור של שתי ועדות, ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים בראשות חבר הכנסת יואב קיש.

אבי דיכטר: לגבי מיקום הדיון, אתם האחרונים שצריכים להגיד לכם למה אנחנו פה, כחברי כנסת, מאחר ואנחנו שומעים סקירות כל אחד בוועדה שלו ומעבר לזה שאנחנו גם אזרחים במדינת ישראל, שתי הוועדות החליטו לקיים כאן ביקור משותף, לשמוע את האנשים מהמועצות האזוריות וגורמי הביטחון צה"ל, משטרה וכב"ה.

אבי דיכטר: קיימנו את החלק הראשון של הדיון כדיון סגור עם צה"ל כדי לשמוע את הדברים מהזווית המקצועית.

אבי דיכטר: הדיון הזה פתוח מבחינת הסיווג שלו אבל סגור מהבחינה שלא הכנסנו לפה תקשורת גם מפאת זה שאין מקום וגם כי רצינו שהדיון יהיה יותר ענייני ויהיה אפשר להתבטא בצורה יותר תכליתית ופחות למצלמות.

אבי דיכטר: הדיון פתוח לכן כל מי שמתייחס שייקח בחשבון שהדברים שלו יגיעו לאתר הכנסת ויהיו נחלת הציבור כולו.

אבי דיכטר: יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יואב קיש: לגבי הדיון שהיה לנו, הדיון שלנו התמקד בעיקר בכב"ה, על שיתוף הפעולה וההתמודדות מול אתגר כיבוי האש בגזרה.

יואב קיש: אני יכול להגיד ממה שאני התרשמתי, שיש שיתוף פעולה מאוד מוצלח בין כל הגורמים הרלוונטיים שנמצאים בגזרה.

יואב קיש: דבר שלא נכנסנו אליו זו יעילות המלחמה באש ואם היינו יכולים להביא תוצאה סופית יותר טובה.

יואב קיש: מדובר על כ-25,000 דונם שנשרפו לנו מול כ-1,000 עפיפונים ובלונים למיניהם.

יואב קיש: זו התוצאה וכדי להמשיך ולהשתפר שווה לשמוע אם יש דברים בעניין הזה, ולזה עוד לא נכנסנו.

אבי דיכטר: נפתח עם ראשי המועצות.

אבי דיכטר: נרצה לשמוע על שגרת החיים בנסיבות הקיימות.

אבי דיכטר: למרות שאנחנו מתמקדים בנושא עפיפוני התבערה, בכל אופן מה-30 במרס עד היום, זה פרק זמן לא קצר, נמצאים בשגרת חיים שונה.

אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע את נציגי משרדי הממשלה פנים אוצר ובט"פ ונרצה לשמוע גם מהם.

גדי ירקוני: גדי ירקוני ראש מועצה אזורית אשכול.

גדי ירקוני: אני לא הרבה זמן בתפקיד אבל כל פעם שיש הסלמה אתם פה, כך שזה די הפך לשגרת חיים.

אבי דיכטר: אני מקווה שאין הסלמה בגלל שאנחנו פה.

גדי ירקוני: היא מתחילה תמיד לפני.

גדי ירקוני: אני רוצה להדגיש דבר ראשון את התקופה ואחרי זה לרדת לפרטים.

גדי ירקוני: כמו שאמר היושב-ראש, אנחנו בשגרת חיים מיוחדת.

גדי ירקוני: למועצה שלי יש שטח מאוד גדול בעוטף, בחודשיים האחרונים אין שגרת חיים.

גדי ירקוני: אנחנו מנסים להגיד שגרת חיים כי אנחנו מנסים להרגיש ככה ושכך יחשבו האנשים שסובבים אותנו ושתמשיך הפריחה הנפלאה שהייתה פה מצוק איתן, אבל החודשיים האלה, כשילד קם בבוקר ושומע את הפיצוצים מעזה ואנחנו אומרים לו שזו שגרת חיים.

גדי ירקוני: הוא מגיע לבית הספר ושומע על העפיפונים ואנחנו אומרים לו שזו שגרת חיים.

גדי ירקוני: אחרי זה יש יום שהייתה הפגזה והוא ישן בממ"ד ואומרים לו שזו שגרת חיים וחוזר חלילה.

גדי ירקוני: זאת שגרת חיים מיוחדת בחודשיים האחרונים.

גדי ירקוני: כמה שהחוסן פה חזק, הוא נפגע מעט.

גדי ירקוני: צריך להבדיל בין הצבא שעושה פה עבודה מצוינת ובכל האירועים האלה של החודשיים של ההפגנות בגדר, לישובים באמת לא הגיע שום דבר.

גדי ירקוני: הצבא, עם כל העבודה שאני מברך עליה, עשה עבודה על הקו ולישובים לא הגיע שום דבר.

גדי ירקוני: נעזוב רגע את העפיפונים ואת היום ההוא שהתחיל בשבע בבוקר.

גדי ירקוני: צה"ל מצליח למנוע ומבחינת הצבא יש פה שגרת חיים נורמלית, הישובים לא מקבלים כלום, אבל הישובים סופגים את זה והישובים מרגישים את זה יום יום ושגרת החיים היא לא שגרת חיים.

גדי ירקוני: כי אם ילד בא לבית הספר ומספר לחבר שלו שאתמול נחת לו עפיפון בישוב זה עובר לשאר הילדים ואנחנו צריכים כל הזמן לטפל ולחדד את הנושא הזה.

גדי ירקוני: החודשיים האלה הם לא דוגמה לאיך אנחנו רוצים לחיות אבל אלה חודשיים שאנחנו צריכים לדעת לעבור אותם ולהמשיך הלאה ולהתחזק עוד יותר ולקטעים האלה אני רוצה לעבור.

גדי ירקוני: דבר ראשון אני אגיד משהו לא טוב.

גדי ירקוני: הייתם בישיבה בשער הנגב לפני כשנה, דברנו שם על המיגון של בית הספר "ניצני אשכול" שקורס.

גדי ירקוני: הבטחתם לי שתטפלו בזה.

גדי ירקוני: מה שקרה הוא שזה לא טופל ולפני חודש זה קרס.

גדי ירקוני: למזלנו הקיר הזה שהוא בגובה מטר וחצי ושוקל יותר מטון נפל בעשר בבוקר אבל בנס לא על אף ילד.

גדי ירקוני: לא קרה שום דבר אז לא שמעו על זה בתקשורת.

גדי ירקוני: למה אנחנו צריכים להגיע לזה?

גדי ירקוני: מי שעוזר לי בסוף זה עמיקם סבירסקי שמגייס לי תקציבים משלושה מקורות ויש עוד 18 מוסדות כאלה לא באשכול.

גדי ירקוני: בגלל שלא עשינו את זה בזמן המתאים כי לא היה לנו כסף, לילדים עכשיו אין סככות והם נכנסים מהכניסות האחוריות לכיתות כי אני לא מסכים שיכנסו מאיפה שנפל, שלא ייפול שוב.

גדי ירקוני: במקרה הטוב יהיה לי כסף בחופש הגדול הזה ואני אעשה את זה.

גדי ירקוני: זו דוגמה שאנחנו צריכים ללמוד ממנה.

גדי ירקוני: אני חושב שאנחנו לא מדינת "סמוך" אלא מדינה הרבה יותר מסודרת.

גדי ירקוני: זה דבר שלא צריך לקרות ואסור שיקרה.

גדי ירקוני: כל אחד מאתנו צריך לקחת את הדוגמה הזו ולזכור אותה.

גדי ירקוני: יכול להיות שאם היה קורה משהו לא הייתי יושב פה היום.

גדי ירקוני: כי האחריות בסוף היא עלי.

גדי ירקוני: אבל האחריות היא גם על כל אחד שישב שם וידע את זה.

גדי ירקוני: שלוש דוגמאות אחרות, העוטף הוא מקום נפלא ואני האחרון שאגיד שלא 99% פ ההוא גן עדן ואני מאמין בזה.

גדי ירקוני: בתל אביב הרבה יותר מסוכן.

גדי ירקוני: יש לנו אחוז אחד קשה, אבל האחוז הזה הופך להיות מאה אחוז ואנחנו צריכים להתכונן לאחוז הזה ולהיות חזקים בו, כמו שעכשיו.

גדי ירקוני: לכן אני מבקש מכם כמה דברים לעוטף כדי לעבור את זה.

גדי ירקוני: קודם כל הדבר החשוב ביותר וזה מה שלא הייתם שומעים פה לפני חודשיים זה נושא הביטחון העצמי לתושבים, שהם ירגישו שהם בטוחים מבחינת ביטחון.

גדי ירקוני: לפני החודשיים האלה היית בא לבן אדם והיית יושב אתו בעוטף ושואל מה מדאיג אותו הוא היה אומר המשכורת, המדרכות, לא היה אומר הביטחון כי זה היה מובן מאליו.

גדי ירקוני: אנחנו צריכים להחזיר את הביטחון.

גדי ירקוני: למועצה האזורית אשכול יש 11 קילומטר עם מצרים שלא מתוכנן שם מכשול.

גדי ירקוני: כולם מודעים לזה שצריך להיות שם מכשול.

גדי ירקוני: כדאי לגייס את הכסף לזה היום.

גדי ירקוני: בונים מכשול ב-65 קילומטר, בואו נסיים את כל המכשול ואני יודע שזה הרבה כסף.

גדי ירקוני: אבל אני חושב שזו דרישה לא מוגזמת ומאתנו התושבים מצפים שנעשה את זה כדי שיכלו לשבת בשקט.

גדי ירקוני: קטע המכשול שאני מדבר עליו הוא מכרם שלום עד נצרים.

אבי דיכטר: בוועדה עסקנו בנושא המכשול ושמענו במפורש שיש כוונה להאריך את המכשול מעבר לציר הוברס, להיכנס גם לפילדלפי.

אבי דיכטר: אני לא זוכר על איזה מרחק דובר, אבל זה הוזכר במפורש.

אבי דיכטר: מכרם שלום דרומה, אני זוכר שדובר במקטע הזה בוודאות, כי אמרת שאין תכנון, אז אני לא יודע אם יש תכנון מפורט - - -

גדי ירקוני: לא אמרתי שאין תכנון, אמרתי שאין ביצוע.

גדי ירקוני: בגלל שזה דיון פתוח אני לא אומר את הכול.

גדי ירקוני: אבל צריך לדאוג שיהיה ויהיה מלא, לא חלקי.

גדי ירקוני: החלקי לא מספיק טוב.

גדי ירקוני: דבר שני, במועצה אזורית אשכול ובכלל בכל עוטף עזה יש לנו ישובים שלא נכנסו לתוך העוטף בגלל שהם במרחק גדול יותר מידי.

גדי ירקוני: אני לא מדבר על בני נצרים ונווה שוהם על עזה והיה על השולחן שלכם, יש לנו עוד שבעה כאלה ועוד במועצות אחרות.

גדי ירקוני: הילדים שלהם לומדים אתנו ורואים את ההדבקה הזאת שסיפרתי לכם עליה, חייב להימצא פתרון לזה כי זה יוצר בתוך המועצות אפליה נוראית.

גדי ירקוני: דבר אחרון, בעקבות המצב אנחנו מכינים תכנית להצעת מחליטים חדשה בממשלה לעוטף.

גדי ירקוני: דומה לזאת שהייתה עם דברים אחרים.

גדי ירקוני: התכנית ההיא הוכיחה עד כמה היא חשובה.

גדי ירקוני: התכנית הזאת היא תכנית המשך המחויבת בעקבות המצב הזה.

גדי ירקוני: אני מבקש את העזרה שלכם בתכנית הזאת.

גדי ירקוני: בשבוע הבא כבר נוכל להפיץ אותה.

יאיר פרג'ון: ברוכים הבאים ותודה על הביקור שלכם.

יאיר פרג'ון: יש לי סיסמה שאנחנו אומרים: כדי שירושלים תוכל לעשות שלום, שתל אביב תוכל לעשות כלכלה ותרבות, שצה"ל יוכל להגן בערכיות ובמקצועיות, צריך שמרחב עוטף עזה יהיה חזק.

יאיר פרג'ון: דברנו קודם בוועדת הפנים על שיתוף הפעולה הטוב מאד שיש לאורך החודשים האחרונים בכל ההתמודדות עם כיבוי השריפות.

יאיר פרג'ון: יושב אתנו דדי שמחי שרבנו עליו קודם לכן למי הוא יותר שייך אם לאשכול או לחוף אשקלון והגענו בסוף להסכמה, לשדות נגב.

יאיר פרג'ון: דדי בן המועצה שלנו, ההורים שלו אצלנו והילדים שלו אצלם, אז התפשרנו.

יאיר פרג'ון: אני מכיר שריפות שהיו לפני חמש, שש שנים שכולם צעקו לכולם אתה תביא טרקטור והשני אומר תזמין אתה את הכבאית כי מחייבים את מי שמזמין.

יאיר פרג'ון: היום, לראות את הצוותים האלה על גבי אופנועים, מסיעים חומר כיבוי שיכול לכבות את השריפה ממש בהתחלה, זה לא מדד לכמה אלפי דונם נשרפו משום שהאופנוענים האלה הצליחו לטרפד ולצורך העניין להתמודד עם שריפה שיכלה להיות על גבי מאות ואלפי דונמים אבל הם התמודדו אתה בעשר הדקות הראשונות כי יש עכשיו מנגנון שאנשים למדו להשתמש בו.

יאיר פרג'ון: יש גם את החבר'ה הצעירים של השומר, את הקרן הקיימת ואנשי הרט"ג שמגיעים וכמובן לוחמי האש ומתנדבים.

יאיר פרג'ון: אמרנו שאנחנו חברה מגויסת, היא ישנה עדיין וצריך לשמור על המבנה החברתי המיוחד של חברה מגויסת.

יאיר פרג'ון: נתנו כל מיני רעיונות, לא ממציאים שום דבר, להמשיך ולהחזיק צוותים של מתנדבים עם כבאית שיכולה להיות בכל מקבץ של חמישה, ששה ישובים, כבאית שתוכל להגיע מהר יחסית עד שיגיעו צוותים הגדולים.

יאיר פרג'ון: אלה הדברים היום יומיים שאתם שומעים עליהם בתקשורת ומתוך ידיעה ברורה באמת ובכנות בשביל שירושלים תוכל לעשות שלום ותל אביב לעשות כלכלה ותרבות והצבא יעסוק בערכיות ומקצועיות, אנחנו נכנסים מתחת לאלונקה.

יאיר פרג'ון: אני אומר את זה בכל מקום.

יאיר פרג'ון: יבואו ימים טובים.

יאיר פרג'ון: הצבא עושה פה עבודה יוצאת מהכלל.

יאיר פרג'ון: הייתה החלטה של הממשלה שלא נותנים להם להגיע לגדר, אז לא נותנים להם להגיע לגדר.

יאיר פרג'ון: שאלנו את מפקד האוגדה יומיים לפני האירועים הגדולים והוא אמר שגם אם תהיה ערימה של 150 אנשים על הגדר, אני ממשיך לירות במי שנוגע בגדר.

יאיר פרג'ון: לדעתי זו הייתה אמירה חשובה, עם כל זה שאנחנו עוסקים בחיי אדם אבל איך שאומרים, עדיף שהאמא שלו תבכה ולא אמא שלי.

ענת ברקו: בערבית זה נשמע יותר טוב.

יואב קיש: זה נשמע טוב גם בעברית.

עמיר פרץ: בשום שפה זה לא נשמע טוב.

עמיר פרץ: לא צריך לדבר ככה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מבינים למה התכוונת, החברים התלהבו פה מידי.

יואב קיש: יש גישות שונות פה סביב השולחן וזה בסדר.

יאיר פרג'ון: התחלתי עם השלום, שירושלים תוכל לעשות שלום.

יאיר פרג'ון: יש כמה דברים שחברי גדי אמר, כמו ישוב שחסרים לו 50 מטרים והוא לא נכנס למרות שהתב"ע שלו נמצאת 50 מטרים מעבר לשבעת הקילומטר, זאת אומרת חסרים לו 50 מטרים לבית, אבל התב"ע נמצאת ב-6.950 ק"מ.

יאיר פרג'ון: אנחנו לא מצליחים להכניס אותו וצריכה פה עזרה אגפית כי מגיעים לפקידים במשרד ראש הממשלה והם עושים - - -

אבי דיכטר: היה למיטב זכרוני ישוב אחד, אצלך?

יאיר פרג'ון: אצלנו יש את מבקיעים.

יאיר פרג'ון: אצלך היה ישוב שאושר בגלל כביש הגישה?

גדי ירקוני: כן.

אבי דיכטר: הבנתי שאושר אבל עדין לא מומש.

יאיר פרג'ון: היבטים נוספים שקשורים באותה תכנית מיוחדת שהוכנה בזמנו לעוטף עזה.

יאיר פרג'ון: כל הילדים אצלנו לומדים בקרית החינוך ביד מרדכי והם באים מכל המרחבים האחרים.

יאיר פרג'ון: אלה מקבלים קייטנה כזאת ואלה לא מקבלים.

יאיר פרג'ון: צריך למצוא מודל שגם הנער שיושב ליד הנער שנהנה, מן הסתם הוא נותן לו מן החוסן שלו כי הוא גר במקום מרוחק יותר ונותן לו תחושת חברות ובית.

יאיר פרג'ון: בסופו של דבר האנרגיה בין הילדים היא כמו אצל הפינגווינים, כאן אחד מקבל והשני לא מקבל, צריך לחשוב על זה כי אלה דברים לא בשמים ברמה של מדינה כשמדברים על קייטנות ופעילויות מהסוג הזה.

יאיר פרג'ון: ממשלת ישראל החליטה להוריד את יוקר המחיה.

יאיר פרג'ון: במסגרת הזאת אמרו לי לתת חופי ים בחינם.

יאיר פרג'ון: שאלתי מי ישלם על המציל והמנקים ואת המים וכו'?

יאיר פרג'ון: אמרו לי שיתנו לי.

יאיר פרג'ון: נתנו לי שנתיים ואחר כך אמרו לי "לך קיבינימט".

יאיר פרג'ון: זה מה שאמרו לי.

יאיר פרג'ון: עכשיו אני צריך לחפש מי נותן לי להחזיק את חופי הים.

יאיר פרג'ון: אני לא יכול לסגור כי חוף זה כמו כביש ואי אפשר לסגור כביש, אבל על התחזוקה אומרים לי, תסתדר.

יאיר פרג'ון: מנהל מקרקעי ישראל לא עושה אתי עסקה כי בחוף ים אפשר להרוויח כסף אז אני לא יכול לעשות קיוסק ולא לעשות שום דבר, סוגרים מכל הכיוונים.

יאיר פרג'ון: אני לא יודע למי לפנות בעניין הזה.

יאיר פרג'ון: חוף זיקים נמצא בתוך העוטף, אם הצבא אומר לי שהוא רוצה לשים עמדה בחוף זיקים והוא רוצה לבנות.

יאיר פרג'ון: אני אומר להם להיכנס לסוכת המציל ושיעלו על הגג, כדי שלפחות לא יהרסו אותה ואז לכאורה יהיה לה היתר.

יאיר פרג'ון: יש מורכבויות של גלגלי שיניים שנעים בתוך מסטיק.

יאיר פרג'ון: אני מעלה את הדברים האלה בפניכם.

יאיר פרג'ון: אני יכול להביא גם חומרים כדי שתוכלו לראות איך אפשר להירתם ולעזור בעניין הזה.

יאיר פרג'ון: מלבד זה אנחנו גרים כאן ונחרוש עד התלם האחרון.

יאיר פרג'ון: נמשיך להיות כאן כדי שירושלים תוכל לעבוד בשקט ולהכין את השלום.

אבי דיכטר: אני לא יודע למה אתה אומר ירושלים ומסתכל על חבר הכנסת פרץ?

עמיר פרץ: כי הוא מדבר על השלום.

עמיר פרץ: הוא יודע בדיוק למה הוא מסתכל.

רפי בביאן: רפי בביאן קצין הביטחון של המועצה האזורית שדות נגב.

רפי בביאן: כשאומרים שגרה הכוונה לשגרה מלאה.

רפי בביאן: נכון שיש בעיות עם הילדים, אבל באותו שבוע של יום שלישי עם כמה עשרות "צבע אדום" שיגורים, פיצוצים ולילה ללא שינה, ערכנו שתי חתונות.

רפי בביאן: אחד בדשא בעלומים והשני פה בבארי.

רפי בביאן: מפקד האוגדה אישית התקשר לברך את החתן והכלה.

רפי בביאן: זו שגרה.

רפי בביאן: אנחנו חיים בשגרה בזכות צה"ל.

אבי דיכטר: מפקד האוגדה התקשר לחתן והכלה?

רפי בביאן: התקשר לאחל מזל טוב.

רפי בביאן: אנחנו מרגישים שמפקד האוגדה ובכלל צה"ל זה חלק מהמשפחה שלנו.

רפי בביאן: בזכות העמידה האיתנה שלהם אנחנו בישובים שלנו מנהלים שגרה.

רפי בביאן: השגרה הזו מלווה בעשן, מלווה בפחד וילדים שמפחדים מעפיפונים, אבל על זה גורמי החוסן יתנו את הפתרונות.

רפי בביאן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה בין גורמי החירום.

רפי בביאן: בעניין השריפות בהובלה של כב"ה, צה"ל.

רפי בביאן: השומר החדש אגב נכנס לכאן ומסייע לנו המון.

רפי בביאן: משטרת ישראל וכל הגורמים הנוספים.

רפי בביאן: אני מבקש להעלות בקשה אחת, העליתי את זה גם בפני שר הביטחון.

רפי בביאן: אנחנו רוצים להקים ישוב חדש בעוטף עזה.

רפי בביאן: זה בנשמתנו.

רפי בביאן: אנחנו חושבים שישוב חדש בעוטף עזה יהווה ניצחון מוחץ ויראה לצד השני שאנחנו לא רק קיימים פה אלא אפילו מתרחבים עם ישובים חדשים.

רפי בביאן: ישוב חדש מצטייר בדרך כלל ביהודה ושומרון אבל גם כאן.

רפי בביאן: מדובר על ישוב מעורב שרוצים להקים, מעורב עם דתיים, חילונים, אשכנזים, ספרדים.

רפי בביאן: הבנתי שיש בממשלה גורמים כאלה ואחרים שמנסים לטרפד את זה או לא לסייע לזה לקרות.

רפי בביאן: אני מבקש מכל חברי הכנסת היקרים שנמצאים פה לעזור לקדם את זה.

אבי דיכטר: איפה זה אמור לקום?

רפי בביאן: זה אמור לקום בתוך עוטף עזה, בין קיבוץ סעד לתקומה.

רפי בביאן: השם הזמני שנקבע זה "חנון" על שם נחל חנון שזורם ליד.

רפי בביאן: כשתיפתח ההרשמה לישוב הזה היא תתמלא בחמש דקות.

איילת נחמיאס ורבין: באיזה שלב זה נמצא?

רפי בביאן: הצעת מחליטים.

רפי בביאן: כל הישובים שלנו מלאים וכל התב"עות שלנו מלאות בבתים.

רפי בביאן: אנחנו מנסים להרחיב את הישובים וזה לא פשוט להרחיב היום ישוב.

רפי בביאן: ראש המועצה עושה מאמצים כבירים על מנת להרחיב את הישובים.

רפי בביאן: זה יהיה ישוב קהילתי לא חקלאי.

יואב קיש: דנו בזה בוועדת הפנים פעמים בתקופה האחרונה.

יואב קיש: חוץ ממה שתמיר מנסה לקדם יש תכנית שכבר קבלה אישור החלטת ממשלה על חמישה ישובים בנגב, בהם אחד בעלי נגב שהוא מאוד חשוב למרכז שם.

יואב קיש: זה הוחלט לפני שנתיים וחצי בממשלה הליך הקמת ישוב חדש זה החלטת ממשלה, החלטת מחליטים, מגיע למועצה הארצית שעושה בדיקה ומגישה המלצה.

יואב קיש: ההמלצה הזאת עוברת את משרד האוצר וגם הם נותנים המלצה להיתכנות כלכלית ואז זה חוזר לממשלה להחלטת ביצוע.

יואב קיש: זה ההליך.

איילת נחמיאס ורבין: חנון נמצא בין חמשת הישובים?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: הוא עוד לא קיבל החלטת ממשלה ראשונה.

יואב קיש: התפיסה הבסיסית של משרד האוצר והנחיה למטה הדיור היא לא להקים ישובים חדשים במדינת ישראל.

יואב קיש: זו אמירה קשה מאוד שכששמעתי אותה היה לי קשה מאוד אתה ויצאתי נגדה.

יואב קיש: מצד שני אני רוצה להיות הוגן ולהסביר את ההיגיון שלהם.

יואב קיש: ההיגיון שלהם אומר כך, ראשית לחזק וללכת להגדלה והרחבות של ישובים קיימים ולא לייצר מוטיבציה לתושבים חזקים שנמצאים בערים הקיימות, להתרוקן, לצאת החוצה ולהחליש מאוד את הערים.

יואב קיש: אני חושב עדיין שזו ציונות להקים ישובים חדשים.

יואב קיש: אני רואה את ההיגיון במקומות הספציפיים שנבחרו, בוודאי גם בדוגמה שלכם.

יואב קיש: לכן אני אומר שלא הכול צריך להיות שחור ולבן וצריך לקחת החלטות.

יואב קיש: מה שהכי הפריע לי בנוגע למועצה הארצית והנחיתי את זאב בילסקי יושב-ראש המועצה, שאנחנו מבקשים את לוחות הזמנים לעניין הזה והם מאוד צריכים את ועדת הפנים ויגלו לאט לאט שאם הם לא עושים את העבודה יהיה להם קשה.

יואב קיש: הם צריכים לתת תשובה.

יואב קיש: לא לתת החלטה לממשלה שנתיים וחצי זה למסמס החלטת ממשלה שלא רוצים לקדם ומי כמוכם מכיר את זה.

עמיר פרץ: אתה מעלה נושא שהוא דיון בפני עצמו.

יואב קיש: אמרתי שיחליטו לכאן או לכאן.

יואב קיש: לא לסכל על בירוקרטיה החלטת ממשלה.

יואב קיש: זה לגיטימי.

אלי אלאלוף: יש יותר מבקשה אחת להקים ישוב חדש ויש גם אוכלוסיות נוספות.

אלי אלאלוף: אתם צריכים לזכור שאם תפתחו עם אחד, תתכוננו לעוד בקשות.

מיכל רוזין: אנחנו בעד.

מיכל רוזין: גם לבדואים, גם לערבים.

עמיר פרץ: יש הרבה דוגמאות שכאשר הוקם ישוב קטן הוא סחב את כל האוכלוסייה החדשה לישוב.

עמיר פרץ: לכן זו שאלה יותר עמוקה ומצריכה מחשבה.

ועדת הפנים והגנת הסביבה ): נכון, אבל תשובה צריך לתת.

איל חג'בי: שמי איל חג'בי, קצין הביטחון במועצה אזורית שער הנגב.

איל חג'בי: ב-30 במרס לפני כחודשיים וחצי היה היום שהתחיל יום האדמה.

איל חג'בי: מאז היו 250 מוקדי שריפה במועצה אזורית שער הנגב.

איל חג'בי: 3,500 דונם שטחי חיטה שהתכלו.

איל חג'בי: התחלתי לעשות מצגת כדי לאמוד את הנתונים וראיתי שאני ממש לא מסיים את זה.

איל חג'בי: למעלה מ-10,000 דונם שטחי חורש, שטחי מרעה.

איל חג'בי: האחרונה והגדולה הייתה באור הנר, כב"ה יעידו שמשלוש בצהריים ועד שמונה בערב 6,000 דונם הלכו ונאלצנו להזמין מטוסי כיבוי.

איל חג'בי: בתקופה הזו נחסמו כבישים, היו מקרים שאוטובוסים צהובים עברו באש ובמצבים אחרים שמנו אותם בית הספר על מנת שלא יחצו את העשן הסמיך.

איל חג'בי: בנוסף לכך חמישה ישובים ספגו להבות על הגדרות של נחל עוז, כפר עזה, ניר עם ובכל הישובים האלה יש גדות אינדוקטיביות - - -

יאיר פרג'ון: תכניס כבר את כל הישובים.

יאיר פרג'ון: האש לא מבחינה בגבול גיאוגרפי.

יאיר פרג'ון: כששואלים אותי אני נותן את כל המועצות באזור.

איל חג'בי: יחד עם זאת מספר עפיפונים נפלו בחצרות הישובים, זה מכפיל כוח ומכפיל את הפחד.

איל חג'בי: אחת השאלות שנשאלנו מהתושבים זה האם שוב הם אמורים לעבור שנים בהתמודדות עם איום חדש כמו שהתחלנו בשנת 2000 עם הרקטות?

איל חג'בי: זו השאלה הנשאלת בקרב התושבים שלנו.

איל חג'בי: אני כמעט בטוח שזה ימשיך, אם זה ימשיך אז צריך לחשוב על מרכיבי ביטחון שונים, על תקציבים אחרים לטובת הישובים, על עבודות מקדימות לפני וכל מיני דברים שעל מנת שאם תהיה שריפה הפלסטינים יבינו שבעשרה שקלים הם מצליחים להשאיר פה אדמות חרוכות.

איל חג'בי: אני מציע לעשות ישיבה על סוגיות מרכיבי הביטחון לאירועים האלה.

גלעד שר: שמי גלעד שר, יושב-ראש מכללת ספיר, המכללה הציבורית הגדולה בארץ, 7,500 סטודנטים, אלפים שבאים ויוצאים משעריה יום יום.

גלעד שר: למעשה שתי מכללות, המכללה האקדמית ספיר ומכללת הנגב שהיא בית ספר להנדסאים ומקצועות דומים.

גלעד שר: בעצם אנחנו הישוב הגדול ביותר פה באזור.

אבי דיכטר: חוץ משדרות.

גלעד שר: מבחינת הישובים במועצות האזוריות.

גלעד שר: אנחנו המעסיק הגדול ביותר, גם באופן ישיר וגם באופן עקיף.

גלעד שר: סך כל הצרכים המידיים שלנו בענייני ביטחון זה בסדר גודל של 2 מיליון שקלים.

אלי אלאלוף: 2 מיליון שקלים למה?

גלעד שר: לגנרטור חירום נייד, לחיזוק גדר היקפית, מיגון שער אקדמיה ראשי, תאורת חירום, מערכת מצלמות חכמות, למערך כיבוי אש, אימונים לכיתת כוננות.

גלעד שר: ממש דברים בסיסיים.

גלעד שר: מבחינה זו אני בן חורג באזור.

גלעד שר: יושבים פה סביב השולחן אנשים שיושבים בחבר הנאמנים אצלנו, גדי וחיים ילין ועוד אחרים שגדלו פה באזור כמו מתן וילנאי, ג'ומס.

גלעד שר: כשאנחנו מגישים את הבקשות האלה, שהן באמת בקשות שבמינימום, מגישים את הבקשות האלה לפיקוד העורף והם אומרים לנו שהתקציב הייעודי לסיוע למרכיבי ביטחון בישובים מאוימים, אתם לא ישוב ולכן אי אפשר לתת לכם.

גלעד שר: זאת בקשתי מכם, משתי הוועדות האלה.

גלעד שר: הבירוקרטיה והרגולציה שמטילים עלינו כאילו אנחנו לא ישוב, די עם זה.

גלעד שר: אנחנו נמצאים באותו סיכון, לפעמים יותר, משום שיש הרבה תנועה אל ומהמכללה.

גלעד שר: תנועה יום יומית.

גלעד שר: זה ממש מיותר ובטח בזמנים כאלה.

עמיר פרץ: מועצה אזורי שער הנגב לא אמורה להגיש בשמך?

גלעד שר: כל מה שהמועצה יכולה להגיש בשמי היא מגישה בשמי.

איל חג'בי: לא הכירו אותה בסמל ישוב.

איל חג'בי: ברגע שיכירו אותה עם סמל ישוב הם יקבלו מרכיבי ביטחון.

ענת ברקו: הם יכולים להיות גם ישוב וגם מכללה בו זמנית?

גלעד שר: יש כזה תקדים של אקדמיה בעולם שהיא תחת אש במשך 20 שנה?

גלעד שר: אין לזה תקדים.

גלעד שר: אז הנה התקדים.

יאיר פרג'ון: אני רוצה להוסיף מילה בשביל גלעד ובשביל המכללה בכלל.

יאיר פרג'ון: אם יש הסלמה בחודשיים האלה, כשישנה הרשמה למכללה, אז הרבה סטודנטים, לפחות 5% מהסטודנטים לא נרשמים בגלל בעיות ההסלמה.

איילת נחמיאס ורבין: מרגישים ירידה?

יאיר פרג'ון: אם בתקופת ההרשמות יש הסלמה, ישנה ירידה.

גלעד שר: לראשונה מזה שלוש שנים הייתה לנו ירידה השנה.

יאיר פרג'ון: את זה הם לא הולכים לבקש ממישהו שיפצה אותם שיש להם פחות סטודנטים, אבל לפחות שיהיו מוכרים כישוב.

אבי דיכטר: היו בעבר תקופות של ירידה ואז היו הקלות.

אבי דיכטר: עלות ההקלות משתווה.

אבי דיכטר: אני זוכר את הדיון בזמנו על ההרשמה, אם אתה מפספס הרשמה, זה לא שפספסת חודש חודשיים, פספסת שנתון, או אפילו שלוש שנים כי הם נרשמים במקום אחר.

אלי אלאלוף: לגבי היחס של ות"ת והמל"ג לדרישות האקדמיות לסטודנטים שלא יכולים להשתתף במועד א' או מועד ב', יש התייחסות חיובית?

אורנה גיגי: שמי אורנה גיגי, מנכ"לית מכללת ספיר, אין התייחסות מיוחדת לצרכים המיגוניים שלנו, לא לצרכים של מועדים נוספים, לא לכל הוצאה נוספת שנגזרת מהמצב הביטחוני.

אלי אלאלוף: לדעתי זה מאוד חמור.

אלי אלאלוף: אני חושב שהוועדה תפנה למל"ג בנושא.

אלי אלאלוף: אי אפשר לפגוע בסטודנטים האלה.

אבי דיכטר: אני רוצה לבקש שתעבירו מכתב לוועדה, בקשה מפורטת כדי שנוכל להתייחס לזה בצורה קונקרטית.

אבי דיכטר: נעבור למשרדי הממשלה ולגופים הלאומיים.

אבי דיכטר: המועצה לביטחון לאומי, רח"ל, צה"ל, משרד הפנים, האוצר ובט"פ.

אבי דיכטר: מל"ל בבקשה.

שי גלעד: אין לי מה להוסיף.

אבי דיכטר: גם לרח"ל אין הערות.

אבי דיכטר: צה"ל בבקשה.

תא"ל עופר לוי: התייחסנו בישיבה הקודמת, אין לי מה להוסיף.

אבי דיכטר: משרד הפנים בבקשה.

אלי רגב: אלי רגב, מנהל אגף פס"ח.

אלי רגב: משרד הפנים נמצא בקשר ישיר ומתמיד מול ראשי המועצות בנושא של סיוע היכן שנדרש.

אלי רגב: שר הפנים אמור להגיע לכאן במהלך יום שלישי הקרוב.

אלי רגב: גם אמצעים שקשורים להיבטים של כיבוי, בעבר כל תחום הכיבוי היה בתוך משרד הפנים ואנחנו נמצאים בהיבטים של סיוע בגרורי הכיבוי אותם אנחנו נותנים ברמת המועצות.

אלי רגב: יש תהליך נוסף לתת גרורים נוספים, זה בשיתוף פעולה מלא יחד עם כב"ה ועם סבירסקי כדי לתת מענה לכל המועצות היכן שנדרש.

מיכל רוזין: בדיון הקודם שאלתי למה לקח להם 40 דקות להגיע לכבות את השריפה.

אבי דיכטר: תכף נגיע לכב"ה.

אבי דיכטר: משרד האוצר בבקשה.

אמיר דהן: אמיר דהן, אני אחראי על הפיצויים ומס רכוש.

אמיר דהן: אנחנו בקשר עם כל הישובים שניזוקו בעקבות העפיפונים.

אמיר דהן: היום אנחנו יכולים להעריך שמבחינת שדות חיטה, כ-5,000 דונם בכלל הישובים נשרפו.

אמיר דהן: יש נזקים למטעי אבוקדו, חוחובה, ציוד חקלאי שנשרף.

אמיר דהן: העברנו מקדמות לחלק מהחקלאים, במיוחד למי שנשרף לו שטח גדול כי את השטחים הקטנים אנחנו רוצים לסיים במכה אחת ולא בחלקים.

אמיר דהן: אנחנו מניחים שכל הנזקים שידועים לנו עד היום, בערך כ-65 תביעות שונות, נסיים בשלושה השבועות הקרובים.

אמיר דהן: זה סדר גודל של 7-8 מיליון שקלים נזק ישיר ועקיף בנושא החקלאות.

אמיר דהן: זאת אומרת שהחיטה שאנחנו מפצים זה כולל אובדן רווחים של אותו חקלאי.

אמיר דהן: אותו דבר באבוקדו ובשאר הדברים.

אמיר דהן: יש גם שטחי מרעה שנפגעו, עדיין אל קבלנו תביעות לא מקק"ל ולא מרשות הטבע והגנים, כך שאנחנו לא יודעים לגבי ההיקף של שמורות הטבע.

אמיר דהן: מה שאנחנו יודעים כרגע זה רק מהחקלאים.

איילת נחמיאס ורבין: מה אתם מבינים מהמשמעות של דונם שנשרף לגבי יכולת השיקום שלו בשנה הבאה?

אמיר דהן: אנחנו לא רואים בעיה עם יכולת השיקום.

אמיר דהן: עברנו מקרה יותר חמור בצוק איתן שהיה נזק מאוד רציני בגלל שטחי הכינוס והצלחנו לפתור את זה בשנה אחת.

אמיר דהן: עם השריפה אנחנו לא רואים כרגע בעיות אגרונומיות.

אמיר דהן: אם תהיינה בעתיד, אנחנו נבחן את זה.

מיכל רוזין: רציתי לשאול על הישובים שהצליחו לקצור את החיטה רגע לפני שנפל עליהם העפיפון ואז יש בעיה עם התאריכים.

אמיר דהן: זה לא אצלנו, זה פיצוי של משרד החקלאות.

מיכל רוזין: המשרד קבע תאריך שהוא לא רלוונטי למה שקרה בפועל.

יואב מורג: עשינו פעולה של הקדמת הקציר ל-40,000 דונם מה-18 לחודש.

יואב מורג: עשינו נוהל של ועדת תמיכה זריז, תוך 24-48 שעות, כולל עבודה בלילות.

יואב מורג: אין לזה תקדים.

יואב מורג: זה לא לפי הנהלים התקינים, עשינו את זה בצורה מיוחדת בגלל הבעיה שאנחנו מבינים שיש.

מיכל רוזין: לא תכניסו כאלה שחרגו בחמישה ימים?

יואב מורג: יש נהלים.

יואב מורג: אנחנו כפופים לחוק התקשיר ולכן זה מה-18 והסתיים שלשום ב-12 לחודש.

יואב מורג: עמדו בזה יפה מאוד וכל השטחים בעוטף כרגע קצורים.

מיכל רוזין: יש כאלה שקצרו לפני ה-18 ולכן הם מפספסים את התמיכה.

שרית מנשקו: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, מה לגבי נזיקים עקיפים לעסקים כמו תיירות, ביטולים וכו'?

אמיר דהן: לגבי תיירות הוצאנו הנחיה ברשות המסים בעניין תיירות בישובים שמוגדרים כיישובי ספר.

אמיר דהן: לפי התקנות הקיימות הם זכאים לפיצוי, אבל לא בגלל ההצתות, בגלל האירוע של היומיים שהיה בהם ירי בדרום ובצפון.

שרית מנשקו: יש גל ביטולים מאוד גדול.

אמיר דהן: יש הנחיה שלנו באתר רשות המסים לגבי הביטולים, אבל רק בזמן הירי שהיה.

גדי ירקוני: אני רוצה להעיר הערה, העלו את הנושא של התיירות שנפגע מאוד קשה, ניסינו לקבל תשובה ולא הצלחנו.

גדי ירקוני: אנחנו מדברים על אירוע שמתרחש חודשיים, הם נתנו שבוע לתבוע.

גדי ירקוני: סך הכול יכולים לתבוע פיצויים רק שבוע.

איילת נחמיאס ורבין: מי נתן?

איילת נחמיאס ורבין: משרד התיירות?

גדי ירקוני: מס רכוש.

גדי ירקוני: רק בשבוע שהיה ירי.

גדי ירקוני: אנחנו יודעים על תקופה לפני ותקופה אחרי.

גדי ירקוני: למה זה רק מלונאות?

גדי ירקוני: אנחנו צריכים לדעת שיש כאן

גדי ירקוני: גם עסקים קטנים כמו מסעדות שנפגעים קשה, כולם צריכים להיכנס לחודשיים של פיצויים.

איילת נחמיאס ורבין: מסכימה אתך.

איילת נחמיאס ורבין: לפחות שידחו להם תשלום מסים.

אמיר דהן: בסופו של דבר אנחנו כפופים לחוק עסקים וקרן פיצויים.

אמיר דהן: גם כשהיה צוק איתן ועוד מבצעים לפניו, מתקינים תקנות מיוחדות.

אמיר דהן: שר האוצר מביא תקנות בוועדת הכספים.

אמיר דהן: כל עוד לא מביאים תקנות מיוחדות מעבר לזה, מה שעשינו במקרה הספציפי הזה עם ירי הטילים היה פרשנות שלא הייתה כזאת ברשות המסים מעולם.

אמיר דהן: זו פעם ראשונה שעשינו את זה.

אמיר דהן: ניסינו להרחיב את זה כמה שאפשר בתקנות הקיימות.

אמיר דהן: מעבר לזה, אם לא היו תקנות הוראת שעה מיוחדות - - -

אבי דיכטר: קבלתם תביעות ולא יכולתם לתת להם מענה בגלל היעדר תקנות?

גדי ירקוני: הם ביקשו שלא יגישו להם את זה.

אמיר דהן: לא בקשנו - - -

גדי ירקוני: לא בקשתם, אי אפשר להגיש את זה.

אמיר דהן: פעם ראשונה שהוצאנו הנחיה לגבי התיירות, שזה בהתאם לתקנות הקיימות.

אמיר דהן: כל עוד לא תהיינה תקנות מיוחדות כמו שהיו במבצעים הקודמים, לנו בתור רשות המבצעת, אין אפשרות בקרן הפיצויים או רשות המסים לפצות מעבר לזה.

אמיר דהן: גם זו הייתה פרשנות שבאמת לא הייתה מעולם.

אמיר דהן: אנחנו מניחים שהנזקים יכולים להיות יותר רחבים אבל אין לנו אפשרות אחרת.

אמיר דהן: למשל נשאלנו על עסקים קטנים, בתקנות שלנו כתוב:

אמיר דהן: לפני הפסקת פעילות מלאה של שבוע, עסק קטן לא יכול לקבוע.

אמיר דהן: אז עד שלא תהיה התקנת תקנות מיוחדות, לנו לא תהיה אפשרות לפצות.

אבי דיכטר: האם התקנות מניבות את התביעות או התביעות מניבות את התקנות?

אמיר דהן: אני חייב להודות שההנחיה שהוצאנו בפעם הזאת התחילה משיחת טלפון מחיים ילין שפנה אלי בנושא הזה והתחלנו לבדוק משפטית אם זה יכול להיכנס בתקנות הקיימות.

אמיר דהן: לגבי הרחבת התקנות כמו שעשו בצוק איתן, זו החלטה של דרג מדיני.

עמיר פרץ: אנחנו נמצאים פה בדילמה של מה זאת שעת התקפה.

עמיר פרץ: ההגדרה, לפי נציג רשויות המס, נקבעה לשבוע ובעצם יציאה של טיל זו שעת התקפה ולעומת זאת העפיפונים לא במשחק של מס הרכוש שלכם.

עמיר פרץ: אי אפשר להאמין שאתה רוצה לומר ששבוע ימים זה הדבר היחיד שישליך על הזכאויות שמוצגות.

אמיר דהן: זה לא קשור לשעת ההתקפה.

אמיר דהן: יש כל מיני אמרות שאנחנו צריכים שיכריזו מלחמה או אירוע.

אמיר דהן: חוק מס רכוש לא כפוף לשום הכרזה של מלחמה או אירוע.

אמיר דהן: כל פעולת איבה זכאית לפיצוי.

אמיר דהן: אבל בנושא הנזקים העקיפים יש כללים יותר קשיחים.

עמיר פרץ: למה?

אמיר דהן: אלה התקנות הקיימות היום.

אמיר דהן: לדוגמה בעסקים מסחר ושירותים, חנויות בגדים או כל חנות אחרת, לפי התקנות שקיימות משנת 73, צריכה הפסקת פעילות של מעל שבוע.

אמיר דהן: התחום היחיד שלא צריך הפסקת פעילות זו תיירות.

אמיר דהן: שם הייתה פסיקה שפרשנו אותה אפילו הפוך ממה שפרשנו אותה עד היום כדי להקל על הנושא.

אמיר דהן: אבל עדיין זו הפרשנות המקסימאלית שאנחנו מסוגלים לעשות.

אמיר דהן: אנחנו מבינים שיש נזקים לא רק בתחום התיירות, גם בתחומים אחרים כמו מסעדות וכו', בעוטף עזה.

אמיר דהן: כרגע, אנחנו בתור רשות מבצעת שמבצעת את זה לפי החוק, אין לנו פתרונות.

אבי דיכטר: זה בדיוק השאלה מה מניע?

אבי דיכטר: האם כשתהיינה תקנות תהיינה תביעות?

אבי דיכטר: או כשתהיינה תביעות ישקלו תיקון תקנות?

אבי דיכטר: אני מציע, כדי להיות אפקטיביים, ראשי מועצות שסבורים שיש להם טיעונים כבדי משקל מוזמנים להגיש בקשה, יכולים לוועדה שלנו ונעביר את זה לוועדת הכספים, נסביר להם את הבעיה מהזווית שלנו לגבי למה התביעות האלה מוגשות ואז ידברו עם המשרד הממשלתי שיחליט אם לתקן תקנות ואם הם מאשרים את זה או לא.

אבי דיכטר: צריך משהו שיתניע את המהלך הזה.

אבי דיכטר: כי החשש שלי שהדיבורים האלה לא מתניעים מהלך.

קריאה: אנחנו נתניע אותו.

עמיר פרץ: צריך שמס רכוש יהיו הרבה יותר פתוחים.

עמיר פרץ: מה הדרך שלהם לפצות חנות או מסעדה?

עמיר פרץ: הדרך היחידה זה לעשות השוואה עם חודש מקביל בשנה קודמת.

עמיר פרץ: לראות אם אכן פעילות השריפות השפיעה על מספר הסועדים שהגיעו?

עמיר פרץ: השאלה אם הם מסוגלים ללכת לכיוון הזה?

אמיר דהן: זה מה שהיה במבצעים הקודמים, בצוק איתן.

אמיר דהן: כל עוד אין תקנות, אין לנו אפשרות.

שרית מנשקו: מה עכשיו?

שרית מנשקו: עכשיו אין מבצע.

עידו בן יצחק: בהקשר של פיצוי בגין נזקים עקיפים.

עידו בן יצחק: כמו שאמרת, בנזקים ישירים הפיצוי אוטומטי לפי החוק.

עידו בן יצחק: בכל מקרה שיש נזק גם ללא קשר בהכרזה כזו או אחרת.

עידו בן יצחק: לגבי נזקים עקיפים אני שם רגע בצד את ענין התקנות.

עידו בן יצחק: על נזקים עקיפים ניתן לשלם רק בישובים שמוגדרים כיישובי ספר.

עידו בן יצחק: הרשימה הזאת היא רשימה לא מעודכנת.

עידו בן יצחק: היא נקבעה לראשונה בשנת 1961, לא שונתה משמעותית מאז.

עידו בן יצחק: שדרות למשל לא מוגדרת כיישוב ספר ולכן אם נגרמים בה נזקים עקיפים, אין זכאות לפיצויים.

עידו בן יצחק: מה שעשו בכל פעם שהיה מבצע, עשו תקנות נקודתיות ספציפיות שנועדו לפתור בעיה.

עידו בן יצחק: אבל לאורך זמן היישובים האלה שלא נכללים בצו, אין להם פתרון לנזקים עקיפים שנגרמים להם.

עידו בן יצחק: הפתרון ארוך הטווח הוא לכלול את הישובים האלה ברשימת יישובי הספר וזה לא נעשה.

יואב קיש: כי יש לזה הרבה משמעויות אחרות.

עמיר פרץ: תכין לנו משהו אדוני היועץ שאולי נוכל לקדם אותו.

חיים ילין: כל מה שנאמר פה אני משער שזה נכון.

חיים ילין: הבעיה תמיד היא לא ביום קרב, שיודעים שהיה ירי ויש פגיעה ישירה והסככה הלכה חלילה ואז מפצים על הסככה, או שבעצם הם מפעילים את הקבלנים של מס רכוש לתקן ולהחזיר את המצב לקדמותו.

חיים ילין: הבעיה תמיד היא בנזק העקיף.

חיים ילין: לנזק העקיף יש מסלולים.

חיים ילין: יש לו מסלול מחזורי, יש לו מסלול ירוק ויש לו מסלול אדום.

חיים ילין: אלא שרק במצב שהוא מצב מיוחד בעורף, שהממשלה או הקבינט מחליטים.

חיים ילין: אם אין את זה הם לא יודעים להפעיל את הכפתור.

חיים ילין: המשמעות היא שכשאנחנו כבר נמצאים 17 שנה מהפצמ"ר הראשון, הייתי אז יושב-ראש נחל עוז, תמיד היה שם שמאי של מס רכוש, שום דבר לא השתנה.

חיים ילין: בכל פעם זו מלחמה.

חיים ילין: מלחמה פנימית שלנו.

חיים ילין: לא ביקשתי שיחכו לי עם הצ'ק כשהפצמ"ר נופל, זה לא מה שביקשתי.

חיים ילין: אבל לפחות בשביל עסקים חדשים, הרי גם במחזור אי אפשר לפצות את העסק החדש במחזור של שנה קודמת.

חיים ילין: אזור שצומח מביא אנשים חדשים והאנשים החדשים מביאים עסקים חדשים ולכן גם המחזור לא עובד.

חיים ילין: הדיון מתקיים פה ודיון כזה התקיים גם בוועדת כספים ובסוף לוועדת כספים יש אג'נדה לוועדת החוץ והביטחון יש עוד אג'נדה, כל אחד רוצה לעשות ואין תקנות.

חיים ילין: לכן צריך לחשוב על מושגים של ביניים.

חיים ילין: זה מצב של הסלמה לא שהממשלה קובעת אלא שפיקוד דרום או האוגדה קובעים שזה היה יום קרב, כמו שהם קובעים גם את גבולות שטח צבאי סגור, יש להם את הכוח לזה, שיהיה להם גם את הכוח לקבוע שיש דבר כזה והם יפעילו את הפיצוי העקיף ולא הממשלה ביום קרב כזה, כשיש לה עוד כמה משימות לעשות, בטח לא לפצות 4,600 ילדים שלא הגיעו מתגלית.

חיים ילין: המשמעות היא מספר הילדים כפול 80 שקל לכל ילד שלא הגיע וצריך להבין את זה.

חיים ילין: אם יש פה משהו שאנחנו יכולים לעזור לאזור, שלא יהיו יותר מלחמות של ראשי מועצות, אלא שיהיה שינוי בתפיסה ובתקנות.

חיים ילין: שגם אוגדה ביום קרב יכולים לבוא ולהפעיל את הכפתור הזה.

ענת ברקו: לגבי ישובים צמודי גדר, אני באה עכשיו מנתיב העזרה ויש גם את נחל עוז וכרם שלום שמשלמים 9,700 שקל לרבש"צ.

ענת ברקו: זה כמובן לא מספיק.

ענת ברקו: הם גם מסכנים את חייהם ואלו הישובים שחוטפים הכי הרבה, השאלה אם אין דירוג גם מבחינת רמת הפעילות.

אבי דיכטר: זה קשור ברבש"צ, זה משרד הביטחון.

ענת ברקו: אז אין פעילות גם מבחינת רמת פעילות כמו שמקובל בצבא, גם לרבש"צים?

אבי דיכטר: לא הייתי רוצה להתחיל להתעסק בזה.

אבי דיכטר: סיפור הרבש"צים הוא סיפור כבד שהוועדה עוסקת בו ברמה הארצית.

אבי דיכטר: אפילו בחוק שמתגבש כרגע בוועדה.

אבי דיכטר: זו סוגיה מאוד רחבה לכן אני לא רוצה בדיון הזה לעסוק ברבש"צ של נתיב העשרה.

אבי דיכטר: זה לא נראה לי נכון אבל אם נושא הרבש"צים קרוב ללבך, את מוזמנת לבוא לוועדה בדיון על זה.

ענת ברקו: אני מבקשת שייכנס גם הנושא של רמת פעילות בתחום הזה.

אבי דיכטר: יש הצעת חוק שמתגבשת ואת מוזמנת לבוא ולשמוע.

אבי דיכטר: המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל ולאחר מכן כיבוי אש, בבקשה.

אבי כהן: שלום, שמי אבי כהן ממרחב הנגב.

אבי כהן: חבר הכנסת פרץ יכול לספר לכם על השריפות, שבוע שעבר הוא חווה שריפה סמוך למכללה.

אבי כהן: אנחנו נמצאים במאמץ בשני צירים.

אבי כהן: הציר האזרחי שהוא הציר המשמעותי, אנחנו נמצאים בשגרה שמשתנה כל הזמן ומצריכה מענה ויש את המאמץ הביטחוני המשולב בעת אירוע.

אבי כהן: אני מבין שהדיון הוא לא מסווג אז אני לא אדבר על מה שלא צריך לדבר, אבל אנחנו חיים בתקשורת ורואים מה קורה ומה יוצא החוצה ומה גורם לשריפות וכתוצאה מכך יש שילוב זרועות גם של המועצות, גם של כיבוי אש וגם של קק"ל ורט"ג וכמובן המשטרה שכחלק מהמאמץ האזרחי וכמובן עם פקע"ר ועם אוגדת עזה שמשולבים.

אבי כהן: למעשה אלה המאמצים, אם מסתכלים על המיפוי אז אפשר לראות שאין פה מיפוי.

אבי כהן: יש מכרם שלום ועד הקצה השני.

אבי כהן: אתה גר באשקלון, אתה מכיר את הגזרה, אלה דברים שלא חדשים לך ואפשר להתרשם.

אבי כהן: מדובר במאות אירועי הצתה.

אבי כהן: אנחנו מקפידים להתייחס למס רכוש, לפתוח את הסעיף של הגשת התלונה להצתה על רקע לאומני כי אם לא נפתח את זה, זה חשוב מאוד - - -

ענת ברקו: יש לי הצעת חוק כזאת שלא מוכנים לקדם אותה.

ענת ברקו: צריך להכניס את זה בחוק למאבק בטרור כי אמרו לי שזה נכלל בטרור כללי.

ענת ברקו: יש לי הצעת חוק מוכנה כבר שנתיים.

אבי כהן: אז אנחנו מתקינים בעניין הזה על מנת שכן יהיה להם פיצוי כי במידה וזה לא יהיה בצורה הזאת אז הבירוקרטיה תהיה שונה.

אבי כהן: מבחינתנו אנחנו נמצאים וערוכים בכוננות מוגברת.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: כיבוי אש בבקשה.

יואב קיש: רפי, תחזור בבקשה על מה שאמרת בדיון הקודם ונשמע את ההתייחסות שלו.

רפי בביאן: לגבי העניין של הקשר, הקשר שלנו הקב"טים - - -

יואב קיש: מה הסיבה שהם לא על הקשר?

אבי כהן: ראשית, הם כן על הקשר.

אבי כהן: רפי רוצה להאזין לגל התחנה.

אבי כהן: רפי הוא סוג של סגן מפקד תחנה בכל אירוע.

אבי כהן: לכן הוא מבקש להאזין לקשר משטרתי.

אבי כהן: יש אפשרות להאזין בגל חבירה בעת אירוע חבירה, בעבר הוא כן היה מאזין ואני מקווה שנצליח לפתור את זה.

יואב קיש: מה לגבי ציר 232?

אבי כהן: לא הייתי בדיון הקודם, אני לא יכול לענות על זה.

רפי בביאן: אני אסביר.

רפי בביאן: משטרת ישראל בהנחיה, לא עוברת את ציר 232 מערבה.

רפי בביאן: אמרתי את זה לא כטרוניה אלא כעבודה ואני מקבל את זה.

יואב קיש: השאלה אם זה נכון.

יואב קיש: זו חלוקת הגזרות עם צה"ל?

חיים ילין: כן, זו הסיבה.

איילת נחמיאס ורבין: המשמעות היא ביטחונית.

יואב קיש: זה נעשה רק לקראת ההפגנות שלהם?

חיים ילין: לא.

חיים ילין: לא שייך.

אבי דיכטר: השאלה מופנית למשטרה או לצבא.

חיים ילין: לא יענו לך כי זו בעיה בין הצבא לבין המשטרה.

אבי כהן: צריך להבין שלמשטרה אין בעיה, כל מה שקשור לצד האזרחי היא פועלת.

אבי כהן: הצוותים שלנו נמצאים גם פה.

אבי כהן: יש תחומי אחריות בתחומי - - - אם יש אירוע ביטחוני שהוא בתחום הבט"פ של צה"ל, לפי החוק, מי שאמור לתת מענה בצד הביטחוני זה הצבא, אז אנחנו לא ניכנס וניקח לצבא, שהוא הצבא הגדול, את המענה.

אבי כהן: אם יש בצד האזרחי מענה, בוודאי שאנחנו נמצאים בכל מקום ובכל פינה ואין פה שאלה בכלל.

אבי כהן: לכן כל מה שמדברים פה זה מצב של תחומי אחריות.

אבי דיכטר: הצבא, אתם רוצים להתייחס?

תא"ל עופר לוי: כמו שאמר אבי, המשטרה מגיעה לכל נקודה בנושא של הסדר הציבורי.

תא"ל עופר לוי: היא מגיעה לפריצות, לאירועים ומשולבת אתנו באופן מלא, בתדר שלנו ובכל.

תא"ל עופר לוי: אני לא יודע מה הסיפור הספציפי עם 232, אבל מבחינתנו גבול הגזרה של אוגדת עזה יש לה אחריות מלאה על הכול.

תא"ל עופר לוי: משטרת ישראל משולבת במאמץ הזה באופן מלא ללא קשר ל-232 ולא לשום ציר אחר.

איילת נחמיאס ורבין: זאת אומרת אין סוגיה ביטחונית שנובעת מאי מעבר שלהם?

תא"ל עופר לוי: אין ולא הייתה ב-20 השנים האחרונות.

חיים ילין: הבעיה שיש תחום אחד שהוא יותר התחום של הטרור הפלילי של החקלאות, שזה מג"ב.

אבי כהן: אין מג"ב, יש משטרת ישראל.

חיים ילין: ההוראה היא, ולא משנה מה יגידו, הם לא יכולים לעבור מערבית ל-232.

אבי דיכטר: בוא לא נבלבל את הפורום במושגים ספרותיים.

אבי דיכטר: אין חיה כזאת שנקראת טרור חקלאי.

אבי דיכטר: יש עבירות חקלאיות שהן עבירות חקלאיות ויש טרור שזה טרור.

אבי דיכטר: לכן, אם יש עבירות חקלאיות ומשטרת ישראל, לא משנה אם משטרה חולה או מג"ב עוסקים בזה, אומר פה אבי שזה בתחום.

חיים ילין: אני מקווה שאני טועה.

אבי דיכטר: כיבוי אש בבקשה.

רב טפסר דדי שמחי: אנחנו כבר 75 ימים פה.

רב טפסר דדי שמחי: התמודדנו עם 412 שריפות, אלפי שעות תגבור שלנו.

רב טפסר דדי שמחי: לוחמי אש מכל הארץ באים לתגבר את עוטף עזה כבר כמעט חודשיים וחצי במהלך השבוע ובסופי שבוע.

רב טפסר דדי שמחי: סך הכול לפי האומדנים שלנו נשרפו כ-25,000 דונם שטחים פתוחים, בתוך זה גם שדות חיטה, אני לא מפריד וכ-4,000 שטחי חורש ויער.

רב טפסר דדי שמחי: אני רוצה להתחיל בלציין את שיתוף הפעולה המצוין שיש בגזרה בין לוחמי האש, תחנת אשקלון ותחנת נתיבות וכל הארץ שמתגברים, לבין הרבש"צים , קק"ל, רת"ג, צה"ל, כבאיות חיל האוויר, לבין החקלאים שמעבדים פה ומביאים לנו דיסקוסים, שופלים ודחפורים.

רב טפסר דדי שמחי: דברנו על זה בוועדה של חבר הכנסת קיש.

ענת ברקו: הם מעבירים את זה ממש לרשות

ענת ברקו: כם או שמפעילים את הכלים כשאתם מבקשים?

רב טפסר דדי שמחי: אם יש שריפה, מגיע לוחם אש שהוא הקצין והוא מנהל את השריפה מכיוון שאנחנו מבינים בזה הכי טוב.

רב טפסר דדי שמחי: אין פה שום בעיות אגו.

רב טפסר דדי שמחי: את יכולה להגיע לשריפה, לראות רבש"צים עם גורר כיבוי, כבאית, כבאית של חיל האוויר ו-D9 של יחידת הצמ"ה של אוגדת עזה ומי שמפקד עליהם זה מפקד המשמרת של נתיבות.

רב טפסר דדי שמחי: כרגע יש שלוש שריפות.

רב טפסר דדי שמחי: אני לא מכיר מצב שלא מגיעים לשריפה.

רב טפסר דדי שמחי: ממוצע ההגעה שלנו ל-412 השריפות זה בין 7 ל-9 דקות לכל שריפה.

מיכל רוזין: הייתה כבאית של קק"ל, השאלה אם אתם הגעתם?

יואב קיש: זה כאילו הם הגיעו, הם מתואמים.

רב טפסר דדי שמחי: בוודאי, כל הכבאיות של קק"ל מופיעות ברשת הפיקוד שלי.

רב טפסר דדי שמחי: יש להם GPS ואני יודע איפה הם נמצאות.

רב טפסר דדי שמחי: אם יש שם כבאית של קק"ל זה במקום לשלוח כבאית שלי.

רב טפסר דדי שמחי: מבחינתי הגיעה כבאית.

רב טפסר דדי שמחי: בין 7 ל-9 דקות זמן הגעה לשריפה.

ענת ברקו: מה זמן כיבוי?

רב טפסר דדי שמחי: ממוצע שלוש שעות.

רב טפסר דדי שמחי: יש שריפות שמכבים אותם בדקות ויש שריפות שלוקח לנו, כמו באור הנר, הרבה שעות.

רב טפסר דדי שמחי: בממוצע זה שלוש שעות בשריפה.

רב טפסר דדי שמחי: אני מזכיר שזה בנוסף לשוטף.

רב טפסר דדי שמחי: אני לא אוגדת עזה שאחראי על עוטף עזה, פעם הייתי קצין אג"ם אוגדת עזה.

רב טפסר דדי שמחי: אבל זה בנוסף לכל הפעילות שאנחנו עושים ומי שבא לתגבר זה כבאים מאיו"ש, מתל אביב והרצליה.

איילת נחמיאס ורבין: מה זה אומר מבחינת העומסים על כיבוי אש באופן כללי בארץ, אני מניחה שזה השפיע באופן דרמטי?

רב טפסר דדי שמחי: הורדנו לפה הרבה כבאיות.

רב טפסר דדי שמחי: אני משלם על זה בהרבה שעות נוספות מכיוון שבכבאות עובדים במשמרת של 24/48.

רב טפסר דדי שמחי: אז לכבאים שנמצאים ביום מנוחה, אני פשוט מצמצם להם את ימי המנוחה ומביא אותם לכאן.

רב טפסר דדי שמחי: הנושא הבא הוא נושא המניעה, חייבים להקפיד על כל פסי האש מסביב.

רב טפסר דדי שמחי: היום להערכתנו כ-70% ממטען האש שנמצא פה כבר נשרף, לכן גם יש ירידה דרסטית בכמות השריפות.

רב טפסר דדי שמחי: חלק נשרף וחלק כבר נקצר.

יואב קיש: מה שנשאר זה רק שטחי מרעה?

יואב קיש: אין חורש?

רב טפסר דדי שמחי: צריך להיכנס לחשיבה בנושא המניעה.

רב טפסר דדי שמחי: נושא המניעה מתחלק לשניים: להכין את כל הישובים בנושא בטיחות באש.

רב טפסר דדי שמחי: גם על גרורי כיבוי, גם ההידרנטים , גם תרגול הישובים.

רב טפסר דדי שמחי: דבר שני זה פסי חיץ, כולל פסי חיץ בשדות החקלאיים, זה חדש.

רב טפסר דדי שמחי: כלומר, אם יש שדה של 1,000 דונם חיטה, שזורעים אותו כמקשה אחת בשל היעילות, עכשיו ההמלצה שלנו היא לחלק את זה לארבעה חלקים שווים יש לו פחת של הפסים של הקומביין.

איילת נחמיאס ורבין: כמה זה בשטח?

רב טפסר דדי שמחי: אנחנו רוצים בשדה חיטה לפחות 20 מטר.

קריאה: 20 זה בעייתי.

קריאה: לא יהיה לך.

ענת ברקו: למדתם משריפות אחרות בעולם?

ענת ברקו: למשל היו הרבה שריפות על רקע טרור ברוסיה וספרד.

ענת ברקו: אתם לומדים את המודלים האלה?

רב טפסר דדי שמחי: אם נלך לפי המודלים בעולם, אני חושב שלא כדאי ללמוד מהם ואני אסביר.

רב טפסר דדי שמחי: כאנשי מקצוע, כשנשרף שדה חיטה בגדול אין טעם לכבות אותו ושווה ששדה חיטה יגיע לסיום הטבעי של השדה.

רב טפסר דדי שמחי: עוד משהו חשוב, בכל השריפות הגדולות של מדינת ישראל, עם כל העוצמה שהפעלנו, בסוף השריפה מגיעה לקו הסיום הטבעי שלה.

רב טפסר דדי שמחי: כלומר זה נראה רע, אבל היה עדיף לחכות שהיא תגיע לסוף.

רב טפסר דדי שמחי: הסוג השני של המניעה, לדוגמה בקיבוץ עלומים הם נפגעו הכי פחות בנושא החיטה כי הם זרעו את החיטה לשחת וקצרו אותה בעודה ירוקה.

רב טפסר דדי שמחי: שאר הקיבוצים היו צריכים לחכות שהיא תתייבש והייתה תחרות בין העפיפון לבין הקומביין.

רב טפסר דדי שמחי: מכיוון שבעברי הייתי מפקד המחוז כשהתחילו פה הקסאמים וגם אז חשבו שזה יעלם אחרי יום יומיים וזה כבר 20 שנה.

רב טפסר דדי שמחי: אני מציע שנערך לעפיפונים גם בקיץ הבא.

רב טפסר דדי שמחי: אנחנו כבר נערכים ולומדים את משטר הרוחות באיו"ש.

רב טפסר דדי שמחי: משטר הרוחות פה זה שבערך בשעה 11:00 בבוקר הרוחות מתחלפות והופכות להיות רוחות מערביות ומביאות את העפיפון לכאן.

רב טפסר דדי שמחי: זו המניעה שצריך לעסוק בה.

רב טפסר דדי שמחי: גם בהיבט של פסי חיץ וגם מניעה כלכלית.

רב טפסר דדי שמחי: לגבי התגבורים יש לנו יחידת מתנדבים מדהימה מקיבוץ כפר עזה.

רב טפסר דדי שמחי: נקים עוד ארבע יחידות מתנדבים.

רב טפסר דדי שמחי: אחת ביד מרדכי, אחת בנחל עוז, אחת בבארי ואחת בחלוציות.

רב טפסר דדי שמחי: נפגשתי עם ראשי הרשויות וסיכמנו את זה.

רב טפסר דדי שמחי: אני רק רוצה להסביר שיחידת מתנדבים זו יחידה עם ציוד כיבוי בעשרות אלפי שקלים, כולל כבאית.

רב טפסר דדי שמחי: הם יעברו קורס אצלנו, יקבלו ציוד וכבאית והם עושים עבודה מצוינת.

רב טפסר דדי שמחי: יש לנו כאלה 50 יחידות בארץ.

רב טפסר דדי שמחי: היחידות פרושות בכל המרחב.

רב טפסר דדי שמחי: יש היום כ-2,700 מתנדבים.

רב טפסר דדי שמחי: היחידה כאן מונה 30 מתנדבים.

רב טפסר דדי שמחי: באזור כולו יש כ-25,000 מתנדבים.

רב טפסר דדי שמחי: שני דברים נוספים, דברתי עם ראשי הרשויות ונעשה פעילות עם הילדים בנושא החוסן ובנושא השריפות.

רב טפסר דדי שמחי: נביא כבאים לגנים.

רב טפסר דדי שמחי: יש לנו אמצעים שבעזרתם הם יחששו פחות מהאש.

רב טפסר דדי שמחי: מנסים לטפל בנושא המטוסים.

רב טפסר דדי שמחי: יש לי מגבלה כי היה לי יותר קל לעבוד עם כיבוי מהאוויר, אבל יש פה מגבלה אווירית בטיסה סמוך לגבול.

רב טפסר דדי שמחי: גם בזה אנחנו מנסים לטפל.

רב טפסר דדי שמחי: דבר אחרון, אנחנו פועלים פה 75 ימים.

רב טפסר דדי שמחי: אנחנו משקיעים הרבה מאוד כסף מהתקציב השוטף של הכבאות.

רב טפסר דדי שמחי: אין לי אנשי מילואים למרות שקיבלנו עכשיו עשרה כבאים כתומים, עוזרי כבאי מפיקוד העורף.

רב טפסר דדי שמחי: אבל השקענו עד עכשיו כ-1.7-2 מיליון שקלים.

רב טפסר דדי שמחי: אנחנו באמצע הקרב כך שאנחנו לא מדברים, אבל בסוף צריך לשפות את הכבאות על הדבר הזה.

ענת ברקו: האם אתה יכול באירוע להיות מסוגל לגייס צמ"ה לטובת שריפה, לבודד שטחים?

ענת ברקו: לא בצורה פורמלית.

רב טפסר דדי שמחי: גם אם השריפה לא תהיה בעוטף עזה, יש שריפה שאני צריך להביא טרקטורים וצמ"ה, יש לי חוזים פתוחים ואני יכול להביא.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: נעבור להתייחסות חברי הכנסת, בבקשה.

עמיר פרץ: שתי הערות קצרות ועקרוניות.

עמיר פרץ: ההערה המרכזית זה הערת ראשי המועצות לגבי שטח שיפוט של המועצות והעובדה שחלק מהישובים מחוץ להגדרה של טווח הביטחון.

עמיר פרץ: זה יוצר מצבים לא אפשריים.

עמיר פרץ: הרי לא ייתכן שיהיו ישובים שעכשיו בתקופת הקיץ יגיעו לקייטנות ובישוב אחד זו תהיה קייטנה מסובסדת ומאותה מועצה אזורית ישלמו יותר לאותה קייטנה.

עמיר פרץ: זה לא הגיוני.

עמיר פרץ: בוודאי כשמדובר על הפטורים ממס.

עמיר פרץ: אנחנו רואים באזור שלנו תושבים נוסעים לתוך בית הספר, בית הספר נמצא בתוך טווח ה-7 קילומטר, אבל הוא הגיע מישוב שמחוץ לטווח, אז כביכול הוא ומשפחתו לא זכאים לשום פיצוי ולשום הטבות.

עמיר פרץ: אני חשוב שהגיע הזמן שנקבע שמועצה אזורית היא דבר שלם ואם יש ישובים בתוך שטח המועצה האזורית הם צריכים להיות חלק מסל ההטבות שניתנות לכל תושב.

עמיר פרץ: הערה השנייה היא כמובן לגבי מכללת ספיר.

עמיר פרץ: אני חושב שמה שהציג גלעד הם מרכיבי ביטחון בסיסיים ביותר.

עמיר פרץ: זו מכללה שמתמודדת עם אתגר לא פשוט.

עמיר פרץ: המכללה הזו הפכה להיות הלב הפועם של כל האזור כולו.

עמיר פרץ: לא רק של שער הנגב, של כל האזור כולו.

עמיר פרץ: היא המנוע לזה שההכנסה הממוצעת של הרבה אנשים עלתה.

עמיר פרץ: כי הסטודנטים האלה שוכרים בתים והצימרים פורחים במושבים ובקיבוצים, הם חלק מהפעילות הכלכלית השוטפת.

עמיר פרץ: הם נותנים את התחושה שיש המשכיות.

עמיר פרץ: בסוף אתה מדבר על 2 מיליון שקלים.

עמיר פרץ: 2 מיליון שקל מרכיבי ביטחון.

עמיר פרץ: אני פונה לאנשי האוצר למצוא פתרון.

עמיר פרץ: זו בדיחה להתעסק עם זה בכלל.

עמיר פרץ: אתם רוצים שנחוקק חוק מיוחד ונגדיר את המכללה כישוב בשביל 2 מיליון שקל?

עמיר פרץ: יש גבול.

עמיר פרץ: תרימו טלפון לשוסטר ותגידו לו להגיש בקשה, תתחייב שהכסף הזה צבוע ונעביר אותו.

עמיר פרץ: עכשיו להתעסק עם הגדרת המכללה ולתת לה מעמד של ישוב?

עמיר פרץ: אם הם היו רוצים 100 מיליון אז אני מבין ששווה לעשות את המהלך הזה, אבל בשביל 2 מיליון שקל?

עמיר פרץ: גם העובדה שיושב-ראש ועדת הפנים נמצא כאן זה בוודאי מקל עלינו, אבל שתי הסוגיות האלה, בכוחנו לפתור גם כחברי כנסת ולא כממשלה.

איילת נחמיאס ורבין: קודם כל אני רוצה לומר תודה לכולכם כי אני ממש מרגישה שאנחנו נשענים אליכם.

איילת נחמיאס ורבין: אם היו לי ילדים מבוגרים יותר הייתי עושה מעשה ועוברת לגור פה וגם אם הביקוש לדירות היה פחות גבוה.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לומר משהו לגבי העסקים הקטנים ואני מפנה את זה למשרד האוצר ולמשרד הכלכלה ולכל הגורמים.

איילת נחמיאס ורבין: צריך להבין שיושבים פה אנשים מאוד חזקים אבל האזור במידה רבה מוכה אסון.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו גם שומעים את דדי שמחי שנערכים לתקופה ארוכה וזה מכוון גם לדברי המל"ל לגבי הפיצויים הישירים.

איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה שאתם מפצים דונם חיטה באיקס כסף, זה העיקרון אבל זה לא מה שהאזור הזה צריך.

איילת נחמיאס ורבין: האזור הזה צריך התייחסות, מצד אחד מכיוון התיירות, אגב, אני חושבת ששר התיירות הוציא השבוע הנחיה מאוד חשובה בעניין, אני מקווה שהיא לא תהיה הנחיה ליומיים של ההסלמה אלא באמת שתשקף את המצב באזור.

איילת נחמיאס ורבין: לא צריך כל כך לפחד, אני פונה בעיקר למל"ל, להכיר בזה מבחינה כלכלית כאזור מוכה אסון.

איילת נחמיאס ורבין: לגבי אזורי החיץ, אחד הפתרונות שיכולים להיות ואני כל הזמן חושבת על לוחמי האש, זה אתגר שנראה לי משוגע לחלוטין.

איילת נחמיאס ורבין: מלבד ה-1.7 מיליון לא אמרת לנו מה עוד אתם צריכים וככל שיש דברים שאתם צריכים, זו בעיני ההזדמנות לומר את זה.

איילת נחמיאס ורבין: לגבי אזורי החיץ, אם צריך 20 מטרים כדי לייצר את אזור החיץ ואנחנו יודעים שאזורי החיץ הם הדבר כמעט הכי חשוב ואנחנו כבר בקיץ, יכול להיות שצריך לפצות על ה-20 מטרים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: מה הסיפור לטפל בזה כדי לייצר מניעה ראויה?

איילת נחמיאס ורבין: שני דברים אחרונים, האחד נוגע לכביש 232.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לנצל את המצב הנוכחי, אני מפנה את זה גם ליושב-ראש ועדת הפנים וגם ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.

איילת נחמיאס ורבין: דברו פה על ההיבטים הביטחוניים של כביש 232, אבל כביש 232 מהווה עניין ביטחוני מאוד משמעותי באזור.

איילת נחמיאס ורבין: יש פה בעיות בטיחות קשות בגלל שהוא דו מסלולי בלבד.

איילת נחמיאס ורבין: עד כמה שאני יודעת התחילו לטפל בכביש ולדעתי צריך להאיץ את זה כי יש לזה משמעויות מרחיקות לכת.

איילת נחמיאס ורבין: דבר אחרון זה בהתייחס למה שאמר גדי ירקוני.

איילת נחמיאס ורבין: לא יוכל להיות שיש מיגון שקרס, או על סף קריסה ואף אחד לא עושה שום דבר.

איילת נחמיאס ורבין: מדובר במיגון שקרס בבית ספר.

אלי אלאלוף: אי אפשר בתקציב השוטף לטפל באירועים של חירום.

איילת נחמיאס ורבין: אני מסכימה אתך לחלוטין.

אלי אלאלוף: כי אז כל המערכת תצטרך להיזהר מכל התערבות, היו כמה הערות ששייכות לשוטף ולא לחירום, אז בואו לא נעשה את החגיגה הזאת.

איילת נחמיאס ורבין: בעיקרון אני מסכימה אתך, אבל באזור הזה מיגון זה השוטף.

אלי אלאלוף: לא דברתי על מקום ספציפי.

איילת נחמיאס ורבין: לכן התייחסתי להערה הספציפית שלו.

איילת נחמיאס ורבין: לא יכול להיות שהייתה פה בעיית מיגון שהם התריעו עליה, מיגון שמתפרק ויכול ליפול על ילדים בבית ספר ולא טפלו בזה.

איילת נחמיאס ורבין: במזל נמנע אסון.

איילת נחמיאס ורבין: כשאנחנו מטפלים עכשיו במיגון בצפון צריכים להביא את זה בחשבון ולהיות ערים לעניין הזה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה לכם מקרב לב, גם למשטרה וגם לצבא על כל מה שאתם עושים.

חיים ילין: אני רוצה להודות לך אדוני היושב-ראש ולכל הצוות שארגן את היום הזה והגעתם עד בארי בעוטף עזה.

חיים ילין: אני חושב שזה מסמל מעל הכול את האמירה שאתם כאן אתנו ומחזקים אותנו.

חיים ילין: אנחנו לא מסכנים.

חיים ילין: יש לי הרגשה כל הזמן שנמצא הגבול של לדרוש לבין זה שאנחנו נתפסים כבכיינים.

חיים ילין: צמחנו מתוך זה שזה הבית שלנו ואנחנו רוצים להיות פה ולגדל את הילדים שלנו.

חיים ילין: מה שקוראים במושגים מאוד פשוטים ציונות ואהבת הארץ.

חיים ילין: אני אומר לכם את זה כי אני נמצא פה בכל הזדמנות וגם דדי נמצא פה וגם המשטרה.

חיים ילין: יש פה אנשים מדהימים.

חיים ילין: גם הצבא, שלפעמים במשך חמישה או ששה שבועות לא יוצאים הביתה ואל רואים את המשפחות שלהם.

חיים ילין: גם אנשי הכבאות שנמצאים פה סביב השעון.

חיים ילין: הכבאיות של קק"ל מגיעות מגליל עליון לעשות פה תורניות.

חיים ילין: באים מאשקלון ומהמרכז וישנים פה.

חיים ילין: אנחנו נותנים להם מוקמות לינה ואוכל וזה מחמם את הלב.

חיים ילין: זה הכי כיף בעולם לדעת שאתה לא לבד והם נמצאים יחד אתנו.

חיים ילין: את כל זה לא קונים בכסף.

חיים ילין: את המחויבות ואת האחריות לא קונים ובשביל זה לא צריך תקציב.

חיים ילין: בשביל זה צריך בני אדם ויש פה מספיק בני אדם שבאים כדי לעזור לנו וזו ההזדמנות להגיד להם תודה.

חיים ילין: למשטרת ישראל ולכל המתנדבים ומעל הכול שיש פה קב"טים ורבש"צים.

חיים ילין: מי שלא יודע מה זו שמורת טבע שהכבאיות לא יכולות להיכנס פנימה כי זה לתקוע אותם ושהם ישרפו.

חיים ילין: היחידים שיכולים להיכנס לשם אלה הכבאיות הקטנות של חצי קוב או קוב עם ארבע על ארבע וככה הרבש"צים והקב"טים נכנסים פנימה.

חיים ילין: ככה יום ולילה.

חיים ילין: הם לא מקבלים שעות נוספות על זה, שיהיה לכם ברור, אבל הם נלחמים על הבית כי אין משהו אחר.

ענת ברקו: צריך לתת להם יותר.

חיים ילין: אני לא נכנס לזה כרגע כי דברתי על הגבול הדק.

חיים ילין: יש פה חוסן ויש אנשים חזקים שמשדרים את זה לכל מדינת ישראל.

חיים ילין: זאת הזדמנות בשבילי להודות לכם.

חיים ילין: דבר נוסף, יש פה כמה צבים, נחשים ועוד חיות שלא שרדו את השריפות האלה.

חיים ילין: אני יוצא עם סרטון שהוא לא תעמולה פוליטית.

חיים ילין: סרטון כדי שהעולם יזדהה עם השריפות האלה.

חיים ילין: עם החיות ולא עם בני האדם.

חיים ילין: בכל מלחמה בעולם, למשל בקונגו שבאפריקה, אתם יודעים כמה אנשים נהרגו במלחמות?

חיים ילין: מיליונים.

חיים ילין: מתי העולם הזדעזע?

חיים ילין: כשמצאו שאלף אורנגאוטנים נשחטו.

חיים ילין: אז אני אמרתי, אף חד לא מזדעזע ממה שהולך פה.

חיים ילין: נשים כמה צבים, נציל אותם ונצלם אותם ואז נשלח אותם לחו"ל.

חיים ילין: כך עשינו והתחלנו לקבל פניות מכל העולם איך אפשר לעזור.

חיים ילין: בקשות מדרום אמריקה, אירופה, גרמניה.

חיים ילין: העליתי סרטון בעברית וזה יופיע גם בערבית, באנגלית ובספרדית ואני מודיע לכם שכל העולם יעמוד על הרגלים.

חיים ילין: יכול להיות שמה שאנחנו לא מצליחים עם ההרתעה, נצליח עם הסברה.

אבי דיכטר: ממש צב השעה.

חיים ילין: העליתי ציוץ שהצלנו חמישה צבים.

חיים ילין: אז אלה צבי כינוס, צבי הנינג'ה, מחכים להתקפה מול הג'יהאד והחמאס.

חיים ילין: לכל מי שנמצא פה ומרגיש שהוא חלק מהמלחמה וההגנה, זו שותפות אמיתית וזה מה שיפה בעם ישראל.

אמיר אוחנה: אני רוצה לשבח שני גורמים, גורם אחד זה כיבוי האש.

אמיר אוחנה: אתם עושים עבודה נהדרת, זמן הגעה של בין 7 ל-9 דקות זה דבר שאנחנו לא מכירים.

אמיר אוחנה: עכשיו זה אפילו התקצר עם הרכבים הקטנים והחדשים שלא דברת עליהם אבל זכיתי לראות אותם.

אמיר אוחנה: רייזרים מהירים לכיבוי וככל שמגיעים מהר יותר ברור שצריך להשקיע פחות זמן ומשאבים בלכבות אותה.

אמיר אוחנה: בעיני זה אמנם ראוי לכל שבח, אם כי הפתרון הוא מעולם אחר, מהעולם המבצעי.

אמיר אוחנה: דברנו על זה בחלק הסגור וכל מה שאגיד בחלק הפתוח הוא שכל פתרון כזה עולה שקל וחצי ובמחסנית יש בערך 30 כאלה.

אמיר אוחנה: זה דבר שלשמחתי אני לא היחיד שחושב כך, גם הצבא חושב כך ורק הגורמים המשפטיים בינתיים מעכבים את הפתרון המרתיע הזה.

אמיר אוחנה: לדעתי גם זה יקרה.

אמיר אוחנה: הגורם השני שאני רוצה לשבח זה אתם, ראשי המועצות ודרככם קציני הביטחון על המנהיגות שלכם, על קור הרוח, על שיקול הדעת בעיקר בזמנים הקשים האלה.

אמיר אוחנה: אנחנו רואים את זה בכל סבב, בכל אירוע שאנחנו מגיעים.

אמיר אוחנה: אני שומע אתכם, מאזין ויש אזרחים רבים שאינם האזרחים שלכם דווקא, שזה משרה עליהם ביטחון ואנחנו מצדיעים לכם על זה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להצטרף לכל השבחים של החברים ורוצה להגיד שהתחושה מחוץ לאזור, בוודאי לאנשים שאין להם את הזכות הענקית הזאת לשבת בדיון כזה, התחושה היא אחרת לגמרי.

ענת ברקו: התחושה היא ששורפים את המדינה.

אלי אלאלוף: לכן לדעתי צריך להשקיע לא פחות גם בביטחון העצמי לתושבי המדינה.

אלי אלאלוף: חייבים שתיעשה פעולה מסודרת כדי שהאזרחים בכל הארץ ידעו שיש פה שליטה מלאה, לא רק צבאית, אלא כולם, כולל המערכת האזרחית המדהימה.

אלי אלאלוף: כדאי שזה יילקח בחשבון.

אלי אלאלוף: במקרה גם משרד ההסברה נמצא במשרד לביטחון פנים, אז כדאי שיעשו את העבודה הנדרשת בנושא כי זה עניין של מורל המדינה.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שיושב-ראש ועדת העבודה חבר הכנסת אללוף נמצא כאן ולבקש ממך שתעשה דיון בתקצוב מרכזי החוסן.

איילת נחמיאס ורבין: יש פה חמישה מרכזי חוסן באזור, שהם נלחמים על כל שקל.

איילת נחמיאס ורבין: השריפות משפיעות על הילדים ועל ילדים בסיכון, אני מאוד אודה לך אם תעשה דיון על תקצוב מרכזי החוסן.

שרן השכל: אני רוצה להודות לראשי המועצות שנמצאים פה.

שרן השכל: לא רק על המנהיגות שלכם בשטח, היכולת שלכם להיות חזקים ולהוביל את התושבים שלכם, כמובן הרבש"צים שנמצאים בחזית.

שרן השכל: זה החוסן והחוזק שהאזרחים מפגינים אחרי זה החוצה.

שרן השכל: החוסן גם של האזרחים, כמובן גם של הילדים שאתם דואגים לטפל בהם, גם במרכזים וגם לנסות להוריד להם את רמת החששות והפחד.

שרן השכל: כביכול שאתם חזקים זה נותן את מרחב הפעולה לכוחות הביטחון שנמצאים פה.

שרן השכל: בלעדי זה יהיה להם מאוד קשה לתפקד ויהיו להם אתגרים הרבה יותר גדולים.

שרן השכל: אני רוצה להודות כמובן גם לכל כוחות הביטחון וההצלה שמטפלים בסיטואציה מאוד מורכבת.

שרן השכל: אנחנו רואים את הטרור מתפתח כמו מוטציה, אנחנו אף פעם לא יודעים מהיכן תגיע המכה הבאה.

שרן השכל: ככל שהם מתפתחים אנחנו צריכים להמציא פתרונות.

שרן השכל: התפקוד שלכם בשטח זה דוגמה ומופת פעם אחר פעם.

שרן השכל: גם כוחות צה"ל, גם כיבוי אש וכוחות הביטחון מהישובים, משטרה, מתנדבים, גם משרד החקלאות, הפנים והאוצר, כולם נרתמים ביחד כדי לסייע לתושבים ולחזק אותם בשטח וגם לכוחות הביטחון כדי להילחם בתופעה המטורפת הזו שהתפתחה מבחינת הטרור.

שרן השכל: יש עוד הרבה דברים שאנחנו צריכים לטפל בהם.

שרן השכל: כמובן שעם התפתחות של תופעה חדשה יהיו הרבה פערים שאותם אנחנו צריכים ללמוד.

שרן השכל: בוועדת החוץ והביטחון דיברנו על חלקם.

שרן השכל: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתמודדים אתם.

שרן השכל: אני יכולה להבטיח לכם שקודם כל שכולנו פה נמצאים ביחד אתכם ולשירותכם.

שרן השכל: רשמתי את כל הדברים שנאמרו היום ואני אעקוב אחרי זה מ'קרוב.

שרן השכל: אוציא מכתבים למי שצריך וגם אגיע לוועדות ואראה שהכול מתקדם כמו שצריך.

שרן השכל: תודה רבה לכם.

ענת ברקו: אני מצטרפת לכל הדברים שנאמרו.

ענת ברקו: הרבה הערכה גם לראשי הרשויות, לכוחות הביטחון, למתנדבים, לתושבים.

ענת ברקו: כשיושבים סביב כזה שולחן התחושה היא שאין עם כמו שלנו.

ענת ברקו: אני מאוד מתחברת למה שאומר כאן חברי חבר הכנסת אלי אללוף, התחושה אצל הציבור, אני מקבלת כחברת כנסת הרבה מאוד פניות, ששורפים לנו את המדינה.

ענת ברקו: במלחמה על התודעה הם ניצחו.

ענת ברקו: כשרואים את השדות השרופים ואלתנו רצים משריפה אחת לאחרת עם הנשק הכי מתוחכם במזרח התיכון מול העפיפונים הפשוטים האלה.

ענת ברקו: המלחמה על התודעה היא חלק מהקרב וצריך להבין את זה.

ענת ברקו: אני לא אסתיר את דעתי, כמו שלא צריך לרוץ אחרי כל מחבל מתאבד, לא צריך לרוץ אחרי כל עפיפון והמבין יבין.

ענת ברקו: הבעתי את דעתי גם בדיון הקודם שהיה.

ענת ברקו: החוסן הלאומי שלנו נגזר גם ממרכיב ההרתעה.

ענת ברקו: מרכיב ההרתעה צריך להיות גם לגבי כל דבר שגורם נזק לשדות שלנו, לאנשים שלנו, לציוד שלנו.

ענת ברקו: כל דבר.

ענת ברקו: אחרת זה מאוחר מידי.

ענת ברקו: הדבר שהכי מדאיג אותי, שכשיושבים וצופים בסיפור הזה זה ה"קייס סטדי" של הרבה אויבים שלנו.

ענת ברקו: אנחנו יכולים לקבל אותם מכל הגזרות במבול איום ונורא בעלות אפס.

ענת ברקו: צריך לחשוב על זה.

ענת ברקו: המחשבה צריכה להיות שהם ירדפו אחרי העפיפונים, לא אנחנו.

ענת ברקו: הם ירדפו אחרי העפיפונים ואחרי כל בלון כי המחיר יהיה מאוד גבוה.

ענת ברקו: צריך לחשוב על הגזרות האחרות שלנו ועל משהו שיכול לבוא מכל הכיוונים.

ענת ברקו: יש כאן הרבה עוצמה.

ענת ברקו: התחושה שיש פה המון כוחות והמון עוצמה.

ענת ברקו: כל הכבוד על כל העבודה שלכם ותודה על הדיון.

יואב קיש: אני גם מצטרף לכל מה שנאמר, בטח בנושא הברכות.

יואב קיש: אני מודה שגם אני יצאתי מחוזק מכל שיתוף הפעולה והעבודה המשותפת.

יואב קיש: ראשית אני רוצה להביע את הערכתי לוועדת חוץ וביטחון שהעבירה בחקיקה את מהלך הפיצוי מהרשות, שזה חלק מהמלחמה הכלכלית והאינטרס שלהם להיות אקטיביים בעניין.

יואב קיש: אין ספק שמשימת הסיכול היא הבסיס, קודם כל צריכים לסכל ואחרי זה לעסוק בהגנה.

יואב קיש: פה אנחנו עסקנו בהגנה.

יואב קיש: אני עושה רגע זום אאוט, גם במספרים הכספיים ששמענו, קודם כל אפס פגיעות בנפש ובעזרת השם שימשיך ככה, זו המשימה הראשונה.

יואב קיש: היכולת של צה"ל, שמתמודד במקביל עם מניעת החדירה בגדרות הנחישות מרשימה מאוד ואני חושב שצה"ל עשה עבודה מדהימה.

יואב קיש: בסופו של דבר כואב לכולנו לראות את השדות, שלא ישתמע ממני אחרת, אבל עדין צריך לשים את זה בפרופורציות.

יואב קיש: בתפיסה הזאת אני מתחבר למה שאמרה חברת הכנסת ברקו, בסוף, דווקא בנושא ההסברה אנחנו לא מספיק טובים ואולי לא נגענו בזה מספיק.

יואב קיש: חיים, שאפו על הצבים שלך.

יואב קיש: אם אני שואל את עצמי איפה צריך לשים מאמצים, יצאתי יותר רגוע כי אני רואה פה מאמץ שממשיך ולא יסתיים.

יואב קיש: החורף יגיע אבל בתפיסה הכללית זה שאנשים רואים את האיום הזה כמו שעליתי לשידור היום ברדיו והשוו את איום המנהרות לעפיפונים.

יואב קיש: מנהרה אחת, שחס וחלילה היו משתמשים בה פעם, אני לא רוצה לחשוב מה יכול לקרות.

יואב קיש: בסוף צריך פרופורציות, טוב שאנחנו פה ורואים את הדברים, אבל נושא ההסברה הוא נושא שלדעתי אנחנו לא מטפלים בו מספיק טוב.

אבי דיכטר: כמו שנאמר, אנחנו כבר חודשיים וחצי בגל של טרור אחר.

אבי דיכטר: יושבים פה אנשים ותיקים שעוסקים בלחימה בטרור לסוגיו וצריך להודות שזה טרור אחר.

אבי דיכטר: אם היו נותנים לנו לבחור בין הטרור המוכר לנו, שבאמת הרג ופצע אלפים בעשורים האחרונים והיו אומרים לנו לבחור עם מה אנחנו רוצים להתמודד, אז ברור שיינו מעדיפים להתמודד עם סוג כזה של טרור.

אבי דיכטר: כי עד היום, חודשיים וחצי, הם ניסו, הם רוצים לפגוע ולהרוג, אבל הם פשוט לא מצליחים.

אבי דיכטר: הם קיוו לפרוץ את הגדר ואני מכיר את צה"ל מהרבה מאוד מערכות ואינתיפאדות מה שהיה על הגדר, בעיקר ביום הקשה של ה-14 במאי, לא ראינו במדינת ישראל עשרות שנים לאחור.

אבי דיכטר: לא הרבה אנשים עצרו עשרות אלפי אנשים.

אבי דיכטר: זה לא עניין של מה בכך.

אבי דיכטר: שמעתי כל מיני פרשנויות לאמירה, מאחר ואני טבעתי אותה, אנחנו אומרים: שאלף אימהות של מחבלים תבכנה ואמא שלי לא תבכה.

אבי דיכטר: זה המשפט.

אבי דיכטר: אבל בשום שכל.

אבי דיכטר: אין לנו ענין ליצור אצלם מוטיבציה לדרדר את המצב, כשאנחנו לא רוצים לדרדר את המצב.

אבי דיכטר: נדרדר אותו כשנחליט לדרדר אותו.

אבי דיכטר: כשרוצים לדרדר אנחנו יודעים לדרדר מצב.

אבי דיכטר: מצד שני, ברור לחלוטין שהעפיפונים לא התחילו יש מאין.

אבי דיכטר: זו לא יוזמה של דרדקים בשטח.

אבי דיכטר: הם הבינו שלעשות טרור מאורגן זה יוצר להם בעיה כי התגובות שלנו קשות מאוד, אז הם עברו לטרור שנראה עממי.

אבי דיכטר: אבל הוא לא באמת עממי, הוא גם מאורגן.

אבי דיכטר: יש לו מחולל ויש להם אמצעים.

אבי דיכטר: הם רק מעדיפים להשתמש באמצעים היותר נוחים מבחינתם, כמו שנאמר פה, אפילו מבחינת איך זה נראה בתקשורת העולמית.

אבי דיכטר: בתקשורת העולמית, מה לעשות, המון אדם על הגדר ומאה צלפים של צה"ל, מאה הצלפים נראים פחות טוב מהמון אדם על הגדר.

אבי דיכטר: אף אחד לא נכנס לרזולוציה מה הם באמת עושים שם.

אבי דיכטר: רואים מעיף עפיפון, זה נראה בסדר גמור, זה לא נראה טרור.

אבי דיכטר: תביאו את החקלאי ושהוא יראה לכם את שדה החיטה שהוא עמל עליו כל כך הרבה זמן נשרף באבחה אחת ובצדק אמר דדי שבסוף השריפה נגמרת בקצה השדה.

אבי דיכטר: ככה זה טיבו של שדה או חורשה.

אבי דיכטר: אני מכיר ציבור שאינו ישראלי, בוודאי הפלסטינים שסביבנו, אין שם רגישות לא לבעלי חיים, לא לחורשות ולא לשדות חיטה.

אבי דיכטר: אנשים שיש להם רגישות לשדות חיטה, חורשות ולבעלי חיים, אלה זה צבים או צבאים, הרגישות הזאת היא מכפיל כוח לדעתי מבחינתנו.

אבי דיכטר: הם לא הצליחו לגרום לנו לאבד את הרגישות הזאת.

אבי דיכטר: זה משפט שבעיני מייצג את הכול.

אבי דיכטר: בתוך זה יש לנו את החיים השוטפים.

אבי דיכטר: אם צה"ל הוא זה שמטפל במחולל בצד השני ומטפל באיומים שחוצים את הקו לעברנו השאר, כיבוי אש, הקב"טים, המתנדבים, משטרת ישראל, באמת מטפלים בתוצאה של זה.

אבי דיכטר: זה לא פחות חשוב כי בסוף זה לא קשור אם אלף עפיפונים עפו לעברנו ונניח ש-900 יורטו, ה-100 הנותרים עושים לך 100 שריפות.

אבי דיכטר: אם אמרת שהיו 412 שריפות כולנו מבינים מה המשמעות.

אבי דיכטר: מספיק ש-10% מזה היו שריפות אפקטיביות ואנחנו יודעים בדיוק איך זה נראה בתצ"א מהאוויר.

אבי דיכטר: אני אומר למשרדי הממשלה ובעיקר לאוצר.

אבי דיכטר: לצערנו יש לנו הרבה סבבים שבעקבותיהם יש לנו אזרחים שנפגעים.

אבי דיכטר: מה לעשות שברוב המקרים אלה אזרחים שעוסקים בחקלאות.

אבי דיכטר: חממות וגידולים אחרים.

אבי דיכטר: צריך להקדים אותם, לבוא לקראתם.

אבי דיכטר: כוועדה אנחנו מקבלים לא מעט פניות.

אבי דיכטר: כשאנחנו חושבים שהפניה באמת זועקת אנחנו נכנסים לעובי הקורה כדי לעזור לאותו פונה.

אבי דיכטר: אתה רואה שחקלאי, מושבניק מסכן, חקלאי יוצא מן הכלל אבל בעסקים הוא גרוע, הוא לא מבין בכלל שהתביעה שהגיש לא הייתה מספיק טובה ולכן הוא קיבל 5% ממה שהוא ביקש.

אבי דיכטר: הוא לא מבין את תהליך הערעור ואיך מתבצע תהליך הערעור.

אבי דיכטר: צריך ללכת לקראתם, זו אוכלוסיית התלם האחרון.

אבי דיכטר: יש פה אנשים מספיק מבוגרים כדי לזכור.

אבי דיכטר: יש את האוכלוסייה של בקעת הירדן.

אבי דיכטר: שעברה לא מעט תקופות קשות ורמת הגולן, עמק הירדן ויהודה ושומרון.

אבי דיכטר: זה לא יכול להיות שיהיו תלונות על זה שהסיפור לא עובד בקצב המידי.

אבי דיכטר: זה לא הרבה כסף וצריך לתת להם לבנות את עצמם בחזרה.

אבי דיכטר: באים אלינו לא מעט מקרים ואומרים שאם אנחנו לא מקבלים את הפיצוי על צוק איתן בזמן, המשק קורס.

אבי דיכטר: משק קורס זה אומר שהלכה עוד משבצת.

אבי דיכטר: בנושא הזה אני שמח שפונים ואני שמח שכשפונים אנחנו יכולים לעזור בחלק מהמקרים.

אבי דיכטר: אני רק אומר למשרדי הממשלה, יש אזורים שהם באמת בעדיפות, הרי קבענו 7 קילומטר בעדיפות, למה?

אבי דיכטר: ככה.

אבי דיכטר: לא צריך להסביר למה, צריך לתת.

אבי דיכטר: המדינה עשתה לא מעט, למשל שדרות, שחטפה את הטרור הכי קשה בתחילת האינתיפאדה של הרקטות והמדינה החליטה לשים שם סכומי עתק כדי למגן את כל הבתים שאין להם ממ"דים.

אבי דיכטר: פרויקט בלתי רגיל.

אבי דיכטר: אז אזרחים אכן זכו בעוד חדר.

אבי דיכטר: אז מה?

אבי דיכטר: חבר הכנסת עמיר פרץ ואני גם מקדמים חקיקה שבנושא של ממ"דים יתנו מענה.

אבי דיכטר: אתה עוסק בדברים האחרים שהם לא ממ"דים.

אבי דיכטר: הסיפור הזה של בית הספר באמת נראה לי לא מתאים למה שהמדינה משקיעה בעוטף עזה.

אבי דיכטר: מהגדר והמכשול על הגדר ,שהוא מבצע יוצא מהכלל, עם השקעה בלתי רגילה וסכומי עתק וסיכונים לא פשוטים.

אבי דיכטר: המכשול הזה נבנה ללא עיכוב כפי שאנחנו מעודכנים על ידי מערכת הביטחון ועודכנו בזה לפני ימים.

אבי דיכטר: לגבי המכללה, מה שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ בעיני מדויק מאוד, אין שום מכללה שנמצאת קרוב לחזית הלחימה כמו מכללת ספיר.

אבי דיכטר: היו תקופות קשות, אני זוכר שבאינתיפאדה היא אבדה הרשמה של שנתיים כי נפלו שם רקטות ונפצעו אנשים.

חיים ילין: היית שם כשהיה צבע אדום ונכנסנו לממ"ד.

אבי דיכטר: העור שלי נפצע מכדור בחץ השחור, שבועיים אחרי זה נפלה רקטה ליד הבית שלי, לתוך בית, היה לי ויכוח עם סגן שר האוצר על 40 מטרים כי הוא כל הזמן אמר שזה היה עלי ואני אמרתי שזה היה עליו.

אבי דיכטר: שבועיים אחרי זה הגענו לספיר והמאבטח שהיה לפני נפצע מרקטה.

איילת נחמיאס ורבין: כדאי מאוד שנתרחק ממך.

אבי דיכטר: הצוות שלי הודיע שאני מהווה סיכון ביטחוני.

אבי דיכטר: יש דברים שהם תפארת הסביבה בהיבט חריג.

אבי דיכטר: המכללה הזאת מביאה הרבה אנשים לכאן.

אבי דיכטר: רוב האנשים לא גרים בסביבה.

אבי דיכטר: אני לא יודע את המספר כמה מתוך ה-7,500 לא גרים באזור.

אבי דיכטר: רובם המכריע.

קריאה: לפחות 40%.

אבי דיכטר: כמה לא גרים בעוטף עזה?

אורנה גיגי: הרוב המכריע.

אבי דיכטר: לדעתי כ-90% לא גרים בעוטף עזה.

אבי דיכטר: כל אלה נוסעים כל בוקר לחזית כדי ללמוד.

אורנה גיגי: או עוברים לגור כאן.

אבי דיכטר: כדי לעשות מעשיים, כדי לגלגל את הדברים הלאה.

אבי דיכטר: מי שהעלה דברים, בקשנו לקבל פניה רשמית לוועדות.

אבי דיכטר: היתרון שיושבים פה שלושה ראשי ועדות ושני מקבצים של חברי ועדה, חלקנו גם חברים בוועדות אחרות, כולל ועדת הכספים.

אבי דיכטר: כולנו נמצאים ביותר מוועדה אחת ולדעתי זו הדרך שאני מוצא אותה הכי אפקטיבית להתקדם.

אבי דיכטר: זה נכון שלפעמים זה לוקח זמן, אבל אם לא מתחילים בדרך כלל זה לא קורה.

אבי דיכטר: אני מחזק מאוד את המנהיגות, זה לא מובן מאליו שאי אפשר למצוא דירה להשכרה אצלכם.

אבי דיכטר: את כל שאר המרכיבים אתם מכירים טוב ממני.

אבי דיכטר: אני יודע שזו תקופה קשה, אני בטוח שמה שקרה עם ירי הרקטות שלקח הרבה זמן עד שהתעשתו, שלקח גם הרבה זמן עד שהתעשתו, לא יקרה בסיפור הפעם אם אלה עפיפונים, בלוני הליום או רוגטקות.

אבי דיכטר: כל עוד מחבלים הם רעולי פנים יש לנו יתרון.

אבי דיכטר: לא בכדי הם רעולי פנים.

אבי דיכטר: זה שדה מערכה בו אנחנו יודעים להתמודד ולמדנו ששדה שאתה לא בונה לו מענה מהיר אתה נכנס לצרות.

אבי דיכטר: עשינו דיונים עם צה"ל, כולל היום, אנחנו יודעים בדיוק באיזה כיווני פתרון הם עובדים.

אבי דיכטר: משקיעים באמת את המערכות לאו דווקא הכי יקרות אבל אלה שחושבים על פתרונות ודברים מאוד מסובכים, חושבים על פתרונות לעפיפונים כי זה תחום פחות מוכר.

חיים ילין: אני אגיד משהו לגבי האיום.

חיים ילין: עוטף עזה ימשיך להתקיים ולצמוח.

חיים ילין: זאת לא תהיה בעיה.

חיים ילין: מבחינת צה"ל הקו שמפריד בין כל מה שקרה ביום לבין מה שיכול לקרות בעתיד זה ברגע שלרצועת עזה יהיה נשק מתקדם ומדויק.

חיים ילין: ברגע שזה יקרה אנחנו כבר באירוע אחר לחלוטין.

חיים ילין: כל עוד שזה לא מתקיים, אנחנו באמת יכולים להתמודד עם כל דבר.

אבי דיכטר: אני לא רוצה להיכנס לזה.

אבי דיכטר: אני תמיד מזהיר, חלקנו הישראלים יש לנו נטייה ללכת לסצנה הכי גרועה.

אבי דיכטר: כל הזמן מצפים לגרוע ביותר.

חיים ילין: עד עכשיו לא טעינו.

אבי דיכטר: תודה רבה לכולם, נמשיך בסיור.

אבי דיכטר: הישיבה נעולה.