ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 661, 2018-06-19 12:00

יואב קיש: שלום, צהרים טובים.

יואב קיש: אני פותח את הישיבה.

יואב קיש: אני בגלל בעיכוב בגלל שהישיבה הקודמת התארכה.

יואב קיש: אנחנו עוסקים בחוק רישוי עסקים מ/1196, ישיבה נוספת.

יואב קיש: אנחנו הולכים לדון היום גם בהשלמות של הישיבה הקודמת בנושא תכנון ובנייה.

יואב קיש: אנחנו נשמע עוד התייחסות לנושא.

יואב קיש: אנחנו נתייחס היום גם לנושא מלונות, צימרים, כל נושא האוכל, אני תכף אעדכן על זה בכמה מילים בנושא תכנון ובנייה.

יואב קיש: חוב שיש לי לסעיף 6(2) של הרשתות.

קריאה: לילך לא באה היום.

יואב קיש: אני אחכה לה, לא?

יואב קיש: זה גם חוב שאנחנו נסדיר.

יואב קיש: בינתיים נכנסים משרד המשפטים, בבקשה.

יואב קיש: גם לכם יש חוב כלפינו.

יואב קיש: אז כך: בנושא המלונות – מי רוצה?

יואב קיש: יש לנו את נציג שר התיירות שביקש להתייחס.

יואב קיש: מי עוד יש לנו פה מהמלונות?

ניר קפלן: אני מהתאחדות המלונות.

יואב קיש: אתה רוצה להתייחס למלונות?

קריאה: אני רוצה להתייחס למסעדות ו - -

יואב קיש: מסעדות זה אחר כך.

יואב קיש: ניר מהתאחדות המלונות, בוא נשמע רגע את משרד התיירות.

יואב קיש: מי מדבר?

ליאור פרבר: אני יועץ מקצועי לשר התיירות.

ליאור פרבר: בדיון בבוקר הזכרנו שהיום יש לנו מצוקה אמתית של חדרי מלון, ואחת הסיבות לכך זה חסמים בירוקרטיים.

ליאור פרבר: אני חושב שאחד החסמים המרכזיים ביותר זה הסוגיה של רישיון עסק.

ליאור פרבר: היום לבנות בית מלון לוקח סדר גודל של שמונה שנים, וכשמפרטים את התהליך יש המון שלבים קטנים בתהליך שיוצרים את החסמים האלה אבל רישיון העסק תופס מרכיב מרכזי מאוד בתהליך הזה, ולכן היינו שמחים לגעת בנושא הזה ולמצוא פתרונות בתחום.

ליאור פרבר: בישיבת הממשלה שעסקה ברישיונות עסקים אין לנו את הסוגיה הזאת והנושא לא הוכרע.

ליאור פרבר: אנחנו ביקשנו להיכלל בסוגיה של היתר מזורז ב', ואנחנו חושבים שזה נכון שבתי מלון – אנחנו חושבים שבאופן גורף אבל יש גם דעות שאומרות שלא באופן גורף אלא להגביל את זה במספר חדרים – ייכנסו להיתר מזורז ב'.

ליאור פרבר: אני גם אנסה להסביר למה אנחנו חושבים שזה סביר שבתי מלון ייכנסו להיתר מזורז ב': תראו, בתהליך של בניית בתי מלון יש מספר שלבים שהגורמים הרלוונטיים עושים את הבדיקות.

ליאור פרבר: אחד השלבים המהותיים זה שלב הטופס 4,שבהם חלק מהאנשים שפוגשים אותנו, ואני מדבר בעיקר על כבבאות אש, כשפוגשים אותנו ברישיון עסק, הם נמצאים גם בשלב הטופס 4.

ליאור פרבר: ולכן, גם בתהליך ההיתר וגם בתהליך טופס 4 הדברים העיקריים נבדקים.

ליאור פרבר: אחרי זה, אנחנו חוזרים לשלב של הרישיון עסק, ובהיתר מזורז ב' בעצם לא נסתם הגולל על היכולת של הגורמים הרלוונטיים לבדוק את זה אלא יש קודם כל את ההצהרה של היזם, שהוא בא ובודק את המפרט הרלוונטי ומצהיר שהוא עומד בו.

ליאור פרבר: לאחר מכן יש את ה-45 יום ויש את ה-180 יום הנוספים.

ליאור פרבר: ולכן, הם חושבים שבניהול סיכונים סביר אפשר ללכת למהלך שבמקום שבו יש גם את שלב התכנון וההיתר וגם בשלב טופס 4, אפשר לייצר הקלה, ואני עוד פעם שזו הקלה מאוד במשורה - -

יואב קיש: כמה זמן היום נותנים לרישיון לבית מלון?

ניר קפלן: זה לשלוש שנים אבל - - -

ליאור פרבר: שניה.

ליאור פרבר: התהליך של רישיון העסק התחיל ככה: זה היה עד לפני שלוש שנים רישיון עסק לשנה.

ליאור פרבר: לפני שלוש שנים זה הוארך לשלוש שנים, ולפני שנתיים העברנו החלטת ממשלה שלצערי עד היום לא יושמה, שרישיון עסק אמור להיות ל-10 שנים.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: מי הגורמים שמתנגדים לרישיון עסק ל-10 שנים לבתי מלון?

ליאור פרבר: קריאות

יואב קיש: לא, זה הוחלט כבר.

יואב קיש: זה כבר מאחורנו.

יואב קיש: זה נמצא בצו שפורסם אז רק אני רוצה לוודא שאין לנו מצב שמישהו מתכוון לצמצם את זה.

יואב קיש: אז קודם כל, יש לכם בשורה שעלינו ל-10 שנים כמו שהממשלה רצתה וזה יפה.

יואב קיש: עכשיו אתם אומרים - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה פורסם להערות הציבור.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני אמרתי ואני חוזר ואומר פה שלא נהיה מוכנים לאשר החמרה לציבור על המצב שקיים בצו ללא אישור הוועדה.

יואב קיש: ולכן, בעניין הזה אם יש חשש אז אפשר גם את זה לצרף לחוק אבל אמרנו שלא נצרף את הצו עצמו אלא נאמר בצורה הכי ברורה שכל החמרה לציבור – והחמרה לציבור היא אחד מהשניים: או קיצור תוקף הרישיון, שלא ישתמע אחרת או העברה למסלול מקשה יותר נקרא לזה, מכביד.

יואב קיש: ולכן, אם רוצים להאריך את התוקף או להעביר למסלול מיטיב, הסמכות נשארת בידי שר הפנים.

יואב קיש: בכיוון ההפוך יהיו חייבים את אישור הוועדה.

יואב קיש: אני רוצה לשאול את משרד ראש הממשלה, אם אתם מכירים איזה גורם שמתנגד להעביר את המלונות לב'?

עמיחי פישר: אני ממשרד ראש הממשלה.

עמיחי פישר: עיקר הדיון היה עם כבאות.

עמיחי פישר: הגורם שאתו עיקר הדיון התנהל זה היה כבאות אבל הם לא נותני האישור היחיד, גם משטרה ובריאות הם נותני אישור ולכן - -

יואב קיש: משטרה, לכם יש מניעה שהם יהיו במסלול ב'?

טל ימיני: אני מהמשטרה.

טל ימיני: אתמול עשינו דיון יחד עם גורמי השטח וקיבלנו את עמדת הפיקוד של החטיבה, אין לנו בעיה שיעברו להיתר מזורז ב'.

יואב קיש: בריאות, לכם יש בעיה שהם יעברו לב'?

עמיר יצחקי: אין לנו בעיה עקרונית אבל צריך לדעת שזה משאבים אחרים.

עמיר יצחקי: כל הזמן יש כל מיני זליגות אז בסוף, אתה לא יכול.

עמיר יצחקי: כשעשינו בהחלטה הממשלתית איזו שהיא הערכת סיכון - -

יואב קיש: אתה אומר שמבחינה מקצועית אין בעיה שהם יעברו לב'.

עמיר יצחקי: מבחינה מקצועית, בכפוף למשובים כי זה מחייב אותנו לסינכרון - -

יואב קיש: לכמה בתי מלון אתם עושים רישוי בשנה?

עמיר יצחקי: לא, השאלה שלך משחקת לשני הכיוונים.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: אני רוצה רגע לתמצת: אני עוד לא עוסק בנושא המשאבים, אני עוסק כרגע בנושא האם יש בעיה עקרונית שהם יהיו במסלול ב'.

יואב קיש: לפי מה שאתה אומר, לכם אין בעיה עקרונית עם זה.

עמיר יצחקי: יש לנו בעיה עקרונית כי אין לנו משאבים לזה, ובית מלון, רובם יש שם הרבה עבודה.

יואב קיש: אבל היום, הם באים אצלכם כל שנה לרישוי עסקים - -

עמיר יצחקי: כבר הרבה שנים הם לא באים כל שנה.

יואב קיש: אז כמה?

יואב קיש: כל שלוש שנים?

עמיר יצחקי: כל שלוש שנים.

יואב קיש: אז עכשיו זה עולה ל-10.

יואב קיש: טוב, אני הבנתי.

יואב קיש: עכשיו נשאר לנו רק כיבוי אש.

יואב קיש: בבקשה, כיבוי אש.

קרן גלאון: אנחנו מתנגדים לזה.

קרן גלאון: קודם כל, היו לנו דיונים רבים עם משרד התיירות, אנחנו מתפלאים שהם מעלים את זה פה.

עמיר יצחקי: אני רק רוצה להעיר שהיתה לנו הסכמה לבקשת התאחדות המלונות, עד 100 חדרים כן להעביר לב'.

עמיר יצחקי: זאת אומרת, באנו ואמרנו שעד 100 חדרים - -

יואב קיש: בסדר, אני הבנתי.

קרן גלאון: אני סגנית יועמ"ש רשות הכבאות.

קרן גלאון: מקצועית, יש לנו עמדה מתנגדת.

קרן גלאון: מבחינת כבאות, מלונות נמצאים בסיכוני אש גבוהים.

קרן גלאון: אגב, זה לא רק בישראל, זה בכל העולם.

קרן גלאון: עברנו שוב פעם, לקראת הישיבה פה, על חומר מכל העולם.

קרן גלאון: סיכוני בטיחות אש הם גבוהים.

קרן גלאון: זה קהל שהוא רנדומלי, שהוא עם שפות אחרות.

קרן גלאון: אוסף של אנשים עם מוגבלויות אחרות שלא מכירים את המקום.

קרן גלאון: סיכוני אש גדולים כי במלון יש מגוון שימושים שונים כמו לינה, הסעדה, התקהלות וכן הלאה.

קרן גלאון: ולכן, העמדה שבניהול הסיכונים לא נוכל לאפשר למלון להיפתח לפני שבאנו בוודאות לבדוק אותו ולכן, הוא כרגע לא יכול להיות במסלול ב'.

קרן גלאון: אגב, אנחנו אומרים שאנחנו לא חושבים מהניסיון של הבדיקה שלנו שלגבי מלונות אנחנו גורם מעכב.

קרן גלאון: היו לנו ישיבות עם מנכ"ל המשרד - -

יואב קיש: אתם גורם מעכב בהגדרה שאתם שומרים אותם מחוץ לרפורמה.

יואב קיש: כבר בהגדרה אתם גורם מעכב.

יואב קיש: לבוא ולהגיד "אנחנו לא גורם מעכב", כשאתם הגורם שמונע מהם להיות במסלול ב', זה לא נעים להגיד, זה להטעות את הציבור.

קרן גלאון: לא מקבלת את ההערה - -

יואב קיש: אתם מגיעים תוך 45 יום?

קרן גלאון: אנחנו לרוב מגיעים - -

יואב קיש: לרוב.

קריאה: מעולה, אז אפשר להיכנס - - -

קרן גלאון: לא, אנחנו לא מוכנים לקחת ואגב, זה בתיאום עם המנכ"ל שלך, אנחנו לא מוכנים לקחת את הסיכון, אנחנו לא חושבים שמישהו - -

נפתלי קאיקוב: כן, אבל איפה המסמך שלכם לגבי15 שנה?

יואב קיש: סליחה נפתלי.

יואב קיש: אני שואל שאלה פשוטה - -

קרן גלאון: אנחנו לא חושבים שמישהו צריך לקחת את הסיכון שאזרחים ותיירים יבואו לבתי מלון, שאנחנו לא בטוחים שהם - -

יואב קיש: רגע, משרד המשפטים, רציתם להתייחס?

הגר סלקטר: כן, הערה קטנה: אני מציעה שאנחנו נלבן את זה באופן פנים-ממשלתי בהתאם להחלטת הממשלה - -

בצלאל סמוטריץ': לא, ממש לא.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו בכנסת חבר'ה, זה לא לעניין.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו יודעים את העמדה הממשלתית ופה הכנסת, יש לה מה לומר.

בצלאל סמוטריץ': מה לא טוב?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו ממש מתנצלים שאנחנו קיימים.

הגר סלקטר: לא, חס וחלילה, שלא ישתמע ככה מדברי.

הגר סלקטר: אם הייתם נותנים לי לסיים את המשפט אז הייתם מגלים שאני מציעה שנלבן את זה כי אני חושבת שיש לי איזו שהיא הצעת פתרון שאני רוצה לבדוק עם גורמי המקצוע, ויכול להיות שהיא תקל על המקרה הזה של המלונות ועל הקושי עם כבאות.

הגר סלקטר: אז בבקשה, בגלל שכן דנו בזה - -

יואב קיש: אבל אנחנו הגענו לדיון היום לפתור את הבעיה.

יואב קיש: אני לא רוצה למרוח את הבעיה.

יואב קיש: אם יש לך הצעה שאת רוצה לשתף את הפורום, בבקשה.

הגר סלקטר: אני מבקשת ללבן אותה קודם עם הגורמים המקצועיים.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לשאול קודם כל לגבי המציאות: על כמה מלונות מדובר?

בצלאל סמוטריץ': הרי אנחנו לא מדברים עכשיו על מלונות חדשים - -

יואב קיש: בצלאל, אוקי.

יואב קיש: יש עוד כמה דברים.

יואב קיש: .. כן, בבקשה.

עמיחי פישר: ההיתר שניתן, הרישיון שניתן למלון הוא למבנה, למלון לחדרים.

עמיחי פישר: זאת אומרת, הבריכה, הספא וחדר האוכל זה רישיונות נפרדים.

עמיחי פישר: זאת אומרת, גם לזה צריך לשים - -

קריאה: הוא אומר למעשה שזה פחות מורכב.

יואב קיש: עכשיו ככה - -

בצלאל סמוטריץ': רגע, כל אלה הם כן בתוך ב'?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: הם מדברים על החדרים, לקבל את זה בב'.

יואב קיש: כיבוי אש, אני רוצה לשאול: אם אנחנו מדברים על מלון חדש, במהלך קבלת טופס 4 הוא עובר את כל הבחינות הנדרשות לקבלת האישור.

יואב קיש: זאת אומרת שלצורך העניין ממילא אנחנו מוציאים את הבריכה ואת המסעדה וכל הדברים האלה החוצה.

יואב קיש: מבחינת כיבוי אש, המבנה מקבל בטופס 4 את כל האישורים הנדרשים.

יואב קיש: אני צודק?

קרן גלאון: לכן אנחנו אומרים שזה מאוד קל להגיד כבאות, ולהגיד שיש איזו בעיה.

קרן גלאון: הסברנו פעם אחר פעם למלונות ולמשרד התיירות ולהתאחדות המלונות, שאנחנו מציעים להם שכשהם קוראים לנו לטופס 4, שכבר יהיו כל המערכות שדרושות גם לרישוי עסקים עובדות.

קרן גלאון: זאת אומרת, שהם יתכוננו מראש - -

יואב קיש: מה שונה בין רישוי עסקים לטופס 4?

קרן גלאון: ההיתר, מה שאדוני רואה בטופס 4, זה היתר למבנה - -

יואב קיש: מה שונה?

יואב קיש: מה הדלתא?

קרן גלאון: לדוגמה ברישוי עסקים צריך מערכות נוספות כמו מנדפים במטבח ודברים מהסוג הזה.

יואב קיש: זה המסעדה בנפרד, לא?

יואב קיש: המסעדה היא ברישוי נפרד.

יואב קיש: המבנה, מה שונה בינו לבין רישוי עסקים וטופס 4?

קרן גלאון: מבחינתנו, אנחנו מתייחסים למלון כאל מכלול.

יואב קיש: אבל אין צורך.

יואב קיש: יש לך את המסעדה בנפרד, יש לך את הבריכה בנפרד - -

קרן גלאון: האם יבואו אנשים ללון ולא ייכנסו לחדר אוכל והמכבסה לא תעבוד?

יואב קיש: מה זה משנה?

יואב קיש: תשחררי אותו מהכאב ראש.

יואב קיש: תראי, אנחנו באים להקל על הציבור, זו המטרה של הרפורמה הזאת.

קרן גלאון: איך זה יקל אם בסוף המלון לא יכול לעבוד?

יואב קיש: אני אסביר לך: הוא צריך את האישורים האלה בשביל לקבל את הרישוי עסקים.

יואב קיש: כל הגורמים מוכנים ללכת אתו בעניין הזה למסלול ב', זה יקל עליו.

יואב קיש: לבוא לשאול איך זה יקל?

יואב קיש: מאוד פשוט, ברגע שזה במסלול ב' זה מקל.

יואב קיש: את לא מכשירה את המסעדה ולא את הבריכה, ומה עוד יש שם ברישוי נפרד?

יואב קיש: הספא, חדר כושר.

יואב קיש: את לא מכשירה את זה.

יואב קיש: לצורך העניין, קחי מבנה של בניין משרדים, אין ביניהם הבדל.

יואב קיש: בסוגיה הזאת אני לא רואה למה אתם מתעקשים על מסלול ב'?

יואב קיש: אז בואי נגיד ככה, כמה מלונות עד 100 חדשים קיימים מסך כל המלונות?

ניר קפלן: 48% שזה 160 מלונות בארץ.

תומר רוזנר: וכמה חדשים יש כאלה בשנה?

עמיר יצחקי: לא, אני רוצה להעיר: ההתאחדות לא מאגדת את כל מה שהוא תחת אותו פריט ברישוי עסקים כי ההגדרה של רישוי עסקים וההגדרה - -

יואב קיש: לא הבנתי את ההערה.

עמיר יצחקי: ההגדרה של התאחדות המלונות מה זה מלון וההגדרה שבצו רישוי עסקים לא תואמת.

עמיר יצחקי: זאת אומרת, תחת הפריט של מהלונאות יש 800 או 1,000.

יואב קיש: כמה מתוכם עד 100 חדר?

עמיחי פישר: יש לפחות 1,000 מלונות תחת הפריט.

ניר קפלן: יש לנו 378 מלונות שחברים בהתאחדות המלונות מתוך כ-450 שיכולים להיות אצלנו.

קריאה: בתל-אביב זה לא יותר משליש.

ניר קפלן: חבר הכנסת קיש, יש כ-650 עסקים לפי מה שנמסר לנו, שהם כבית מלון, זאת אומרת 7(1)(א) כאשר מעל 100 מהם זה המלונות הקטנים, שככל הנראה, אני לא יודע את זה בוודאות אבל זה ככל הנראה 20,30 חדר, מה שנקרא "מלון דירות" או "מלון נופש".

יואב קיש: אצלכם קרוב ל-400 עסקים, כ-50% עונים לקטגוריה של 100 חדר ומעלה.

ניר קפלן: 48% אבל מתוך 150 חדר יש זינוק ל-62% מהמלונות.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: אני עוד לא הצלחתי להבין ממך מה ההבדל בין טופס 4 על המבנה.

קרן גלאון: ברשותך, תדבר אשת המקצוע אבל עוד משפט אחד: העניין הזה הובא לנציב כבאות והצלה והוא אומר שבמכלול הסיכונים, לאור כמות האנשים במלון, לאור העובדה שאין בחדר - -

יואב קיש: בואו לא נפתח מלונות, זה יהיה הכי פשוט.

קרן גלאון: לא, אנחנו לא גורם מעכב.

יואב קיש: אי אפשר להגיד את זה, למה את אומרת את זה?

יואב קיש: הגורם המעכב זה כיבוי אש.

יואב קיש: למה את אומרת שאתם לא גורם מעכב?

יואב קיש: אל תטעי אותנו.

קרן גלאון: סליחה אדוני, זה שזה נאמר זה לא אומר שזה נכון.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את התשובה לשאלה המקצועית.

שרה ארייך: אני רמ"ד בטיחות אש במכוני בקרה.

שרה ארייך: לגבי טופס 4, בתנאים להיתר בתכנית נספח בטיחות אש שמגישים לאישור, מופיעים כל החללים וכל הייעודים.

שרה ארייך: מופיעים כל הייעודים.

שרה ארייך: לצורך העניין, מופיעים לא רק החדרים, מופיעים האולמות, המסעדות, חדר האוכל, המטבח, מכבסה והכל.

שרה ארייך: זאת אומרת, כשאני מגיעה לביקורת לטופס 4, הכל צריך להיות במצב סופי.

יואב קיש: זה טופס 4.

יואב קיש: אני אזקק את השאלה שלי: מה ההבדל בין רישוי עסקים לטופס 4 בתפיסת המבנה?

בצלאל סמוטריץ': להיפך, היא אומרת לך שטופס 4 זה יותר מרישוי עסקים.

יואב קיש: אתה תקבל זכות דיבור בזמנך, כעשיו לא מתפרצים.

יואב קיש: אי אפשר לנהל דיון ככה שכל אחד מתפרץ אתה חושב שאחרים לא רוצים?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא כל אחד, אנחנו חברי כנסת.

יואב קיש: כל אחד מחברי הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': בהצלחה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: בבקשה, כן.

קרן גלאון: וזאת בדיוק התשובה: הפער הוא לא גדול - -

יואב קיש: את לא רוצה שהיא תענה?

שרה ארייך: אין בעיה, היא יכולה לענות.

יואב קיש: לא, כי אני רוצה את התשובה המקצועית.

יואב קיש: הפער הוא לא גדול ו...?

קרן גלאון: הפער הוא לא גדול, ולכן הצענו פעם אחר פעם למלונות שבמקום שייווצר פער זמנים באין טופס 4 - -

יואב קיש: לא ענית לי על השאלה.

יואב קיש: עזבי, אני שאלתי על הפער הלא גדול.

יואב קיש: אפשר להבין מה זה הפער הלא גדול בין רישוי עסקים לטופס 4 מבחינתכם?

שרה ארייך: מבחינת טופס 4, הוא צריך להיות מוכן כבר לכל המערכות לכל המבנה באופן מלה.

קרן גלאון: לדוגמה: מנדפים, - -

שרה ארייך: כל המערכות לבניין כדי שהוא יוכל לתפקד כמלון.

יואב קיש: איזה מערכות?

שרה ארייך: אם הוא נותן שירותים לאורחים, הוא צריך לתת מערכות גילוי עשן, ספרינקלרים - -

יואב קיש: וזה אין לו בטופס 4?

יואב קיש: אין לו ספרינקלרים בטופס 4?

שרה ארייך: בטופס 4 יש.

יואב קיש: סליחה, עצרי.

יואב קיש: אני בפעם האלף שואל שאלה פשוטה ומבקש תשובה פשוטה - ספרינקלרים בטופס 4 יש.

יואב קיש: ספרינקלרים ברישוי עסקים יש.

יואב קיש: ההבדל?

יואב קיש: מה ה"אקסטרה" שאתם דורשים ברישוי עסקים שלא דרשתם בטופס 4?

יואב קיש: זה הכל, ולא מה שקשור למסעדה ולא מה שקשור לבריכה ולא מה שקשור לג'קוזי ולא מה שקשור לחדר כושר.

יואב קיש: מה שקשור לחדרי המלון.

יואב קיש: תודה.

אחמד טיבי: התוספת.

שרה ארייך: יש מערכות נלוות באותם חללים של כיבוי אוטומטי במנדפים בתעלות מיזוג מסוימות רלוונטית.

שרה ארייך: לדוגמה, במסעדות.

יואב קיש: אני הבנתי.

יואב קיש: רק תענו לי חברי הכנסת – אני כבר הבנתי.

יואב קיש: בבקשה, חברי הכנסת.

יואב קיש: בצלאל רצה קודם, תן לו.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא...

יואב קיש: אתה מבין, ככה זה עובד.

יואב קיש: אני קודם כל רוצה להבין ועכשיו תשאלו שאלות.

רועי פולקמן: יואב, שתי שאלות אפשריות: אולי, אם זה בקטנה, אפשר להגיד: תעבירו את זה לדרישות מטופס 4 אם זה עוד פריט עוד שניים וגמרנו.

רועי פולקמן: טופס 4 יפטור אתכם ותוכלו להעביר בשקט.

רועי פולקמן: אם זה בקטן, אז פתרת.

רועי פולקמן: אם זה עוד שני פריטים וחצי, יכול להיות שחלופה אומרת: קיבלתי טופס 4, אני גם מסודר מבחינת כבאות ורישוי עסקים.

רועי פולקמן: גמרנו.

רועי פולקמן: זו אופציה אחת.

רועי פולקמן: אופציה שנייה זה מה שאני כל הזמן רואה פה בדיונים, לעבור לגופי מקצוע.

רועי פולקמן: כלומר, תביא גורם מקצועי שהוא מהנדס בטיחות אש, יאשר ואז גם יביא לך את האישור הנדרש.

רועי פולקמן: תסמיכו גורמים חיצוניים, גם לפי מסלול ב'.

קרן גלאון: היום אין מסלול של יועצי בטיחות אש מוסמכים - -

רועי פולקמן: נו, אז תעשו את זה.

קרן גלאון: רק להבהיר את הסוגיה אדוני: מבחינתנו אין רישוי נפרד רק לחדרים.

קרן גלאון: אם זה משהו שייווצר פה אנחנו נצטרך לחזור הביתה ולבדוק את זה.

קרן גלאון: מבחינתנו אין חדרים שאין בהם מצעים שצריכים לכבס אותם, ואין אנשים שצריכים לעבור דרך הלובי - -

יואב קיש: יש הפרדה בחוק בין רישוי עסקים – לא מסתכלים על מלון כקומפלקס אלא יש חלקים שונים במלון, ולכל חלק – אני מדבר על איך הוא נקרא?

יואב קיש: מה הקטגוריה שלו?

ניר קפלן: 7(1)א.

יואב קיש: - - שמדבר על המבנה עצמו.

קרן גלאון: אבל המבנה כולל מכבסה.

יואב קיש: כדאי שתעמיקו בבקשה בנושא הזה.

יואב קיש: חבר הכנסת סמוטריץ, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': צריך להיות ברור שצודקת נציגות הכיבוי באמירה העקרונית, שבמלון יש סיכון יותר גבוה מבניין משרדים בגלל התחלופה של האנשים, בגלל פערי שפות, בגלל שאנשים גם לפעמים במלון פחות נזהרים.

בצלאל סמוטריץ': אדם בחופשה, הוא מוציא סיגריה עכשיו בתוך החדר, הוא הרבה פחות מקפיד מבן אדם שזה המשרד שלו, הוא שומר על המשרד, הוא לא באיזו אווירת חוק.

בצלאל סמוטריץ': לכן, בוודאי שצריך לשמור ואסור לקחת סיכונים.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו, כמדינה, מחויבים שבסוף לא יהיו לנו חלילה אסונות גדולים.

בצלאל סמוטריץ': חלילה חלילה, אם מדברים במונחים של תוחלת אז פוטנציאל הנזק לשריפה במלון הוא פי כמה וכמה מכל מקום אחר.

בצלאל סמוטריץ': לפנות אנשים ששתו קצת בלילה בחופשה זה יותר מסובך.

בצלאל סמוטריץ': זה קוריוז אבל ברור שמקדם הסיכון כאן צריך להיות.

בצלאל סמוטריץ': יחד עם זה, מי שצריך לשלם את ה"מחיר" של האחריות הזאת זה אנחנו כמדינה ולא האזרחים ולא בעלי העסקים כתפיסה שלי.

בצלאל סמוטריץ': זה אומר שאנחנו צריכים לעבוד יותר מהר, יותר קשה, יותר טוב ולתת את הפיקוח שאנחנו צריכים ולמגר את הסיכונים ולא להפיל את הרגולציה הזאת עליהם.

בצלאל סמוטריץ': אני כן חושב, ואני אומר את זה גם ליועץ המשפטי של הוועדה ונכון שלא כך המצב בחוק – בעיני אין בזה היגיון שצריך להסתכל על בית מלון כמשהו הוליסטי.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מכיר אף בית מלון שיפתח את שעריו בלי הבריכה - -

יואב קיש: אני אסביר לך ממה זה בא: זה בא מהטיפול השוטף.

יואב קיש: זה בא מזה שלפתיחה אתה צודק אבל עכשיו נגיד שהוא קיבל רישיון ל-10 שנים כמו שאמרו אבל המסעדה צריכה כל שלוש שנים רישיון.

יואב קיש: יש סיבה הגיונית ולכן ברמה ההוליסטית אתה צודק שכשיפתחו, הם פותחים כולם עם רישיון להכל.

יואב קיש: לא יפתחו – או למשל, נגיד שזה בחורף אז הוא יפתח בלי רישיון לבריכה.

יואב קיש: אז יש פה גמישות שהיא טבעית והגיונית ולכן זה לא מיותר.

בצלאל סמוטריץ': אבל למה זה בעיני לא נכון להסתכל על זה כך?

בצלאל סמוטריץ': כי בסוף בסוף תראו, לא בונים פה כל שנה 1,000 מלונות.

בצלאל סמוטריץ': בונים מעט מלונות.

בצלאל סמוטריץ': לבנות מלון לוקח שלוש שנים לפחות - -

קריאות: שמונה שנים.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, שמונה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא פייר להטיל את כל העיכובים על נקודת הקצה.

בצלאל סמוטריץ': אם בסוף לוקח שמונה שנים – אני הלכתי על שלוש כי אפשר, אני רוצה להציע שלא נקל בדרישות, כן נחייב את רשות הכיבוי ללוחות זמנים מסודרים, לוחות זמנים שילכו ביחד, יהיו קונסיסטנטיים לתהליכי ההקמה בפועל של בית המלון באופן שבו הם יעשו את עבודתם בצורה שלא תעכב את פתיחת המלון ביום אחד בלבד.

בצלאל סמוטריץ': זה כן יישאר בהליך שבו אנחנו נישן בשקט שעשינו את מה שצריך והם נתנו את ה"סטמפלה" שלהם אבל זה יהיה בלוח זמנים כזה שלא יעכב את פתיחת המלון לא ביום אלא בשעה.

יואב קיש: עוד חברי כנסת?

יואב קיש: בבקשה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כל, אנחנו צריכים את הכיבוי אש וגם את הבריאות כי זה לטובת הדיירים, האנשים שבאים לבית המלון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה דאגה להם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כמו כן, בתוך זה גם דאגה לבעלי בית המלון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפשר לקצר את ההליכים בצורה כזו שהכיבוי מגיע בפרק זמן יותר קצר וייתן את התנאים שלו וייתן אותם בפרק זמן מוגדר שגם יתקנו אותם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: 2.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בית מלון לא יכול לחכות שלוש שנים ואז פתאום לאנשים יש הזמנות ונמצאים בפנים ואז יגרשו את כולם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ברור שאנחנו צריכים את הפרק זמן של 10 שנים אבל גם צריכה ביקורת ולא שקיבל את ההיתר ל-10 שנים והוא - -

יואב קיש: לא, לא - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: הביקורת גם של הכיבוי אש מוגדרת ומסודרת ואז בתי מלון לא יתעכבו כי אנחנו יכולים לעבוד במקביל ולא צריכים לעבוד בטור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואז, אם אנחנו עוברים רק בטור זה כאילו נראה שזה מאריך את הזמן ואם עובדים במקביל זה לא מאריך, זה תוך כדי ואפשר לסיים את זה.

יואב קיש: חבר הכנסת יעקב אשר.

יעקב אשר: מילה אחת:

יעקב אשר: העיקרון שאמר בצלאל - לפי העיקרון הזה, בצלאל, אם כל העניין יהיה רק שיעמדו בלוחות זמנים משרדי הממשלה למיניהם או הרשויות הבודקות, אז יכול להיות שגם לא היה צריך את כל החוק שאנחנו כבר כמה וכמה ישיבות עובדים עליו.

יעקב אשר: הרעיון הוא שבדרך כלל, כשיש עודף הליכים או עודף ביקורים או עודף...

יעקב אשר: ולפעמים בכפילויות גם כן, זה יוצר ולוקח זמן, לא יעזור שום דבר, ויוצר אי ודאות כי הרי מחזיקים את האישור של המלון.

יעקב אשר: אתה מבין?

יעקב אשר: זה דבר תופס דבר.

יעקב אשר: לכן, דווקא באמת לבוא ולאחד טופסולוגיה.

יעקב אשר: זאת אומרת: אם בטופס 4 יש כבר את רוב הדברים והם נמצאים שם אז אולי צריך להוסיף עוד דבר אחד או שניים אבל לא כדי שזה גם יעבור ל"ויה דולורוזה" בפני עצמה.

יעקב אשר: צריך להסתפק בזה, במיוחד שאפשר גם לבוא אחר כך לביקורת, שהיא לא רק ביקורת אחת לשלוש שנים אלא אפשר לומר: תפתח את המלון ותדע לך, בחודש, חודשיים הראשונים או השלושה חודשים אנחנו נבוא לעשות ביקורת כדי לראות.

יעקב אשר: הרבה פעמים גם בתכניות זה מיועד להיות חדר הארחה וזה חדר כזה או חדר אחר.

יעקב אשר: אחר כך, הזיזו קצת את הספות מפה לשם וזה הפך להיות משהו קצת אחר.

יעקב אשר: תעשו ביקורת של חודשיים שלושה אחר כך.

יעקב אשר: לא החזקתם - -

אחמד טיבי: - - -

יעקב אשר: הם לא שומעים.

יעקב אשר: זה שאתה שומע, אותך אני לא צריך לשכנע.

יואב קיש: העיקרון זה שאנחנו מחליטים.

יואב קיש: תמשיך.

אחמד טיבי: זה חידוש מעניין.

יעקב אשר: אני מציע שתורידו כמה שפחות בלפני.

יעקב אשר: זאת אומרת, לא להוריד ממה שחייבים אבל לאחד את הביקורים האלה לביקור אחד או לביקורת אחת ולתשובה אחת, ולאחר מכן יידע כל בעל בית מלון ששלושה חודשים אחר כך מגיע נציג שלכם.

יעקב אשר: הוא כבר לא מעכב לו שום דבר בשלב זה אבל מגיע נציג שלכם ויבדוק.

יעקב אשר: אם הוא רואה ליקויים, הוא יכול לתת צווים כאלה ואחרים שזה בטיחות, ברור שיש לכם מספיק אלמנטים לעשות את זה.

יעקב אשר: זה ייתן את התנועתיות להמשיך יותר מהר ועדין לשמור על שלום הציבור.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: בצלאל, אתה לא בא הרבה לוועדה למרות שאתה חבר ועדה.

יואב קיש: כך זה מתנהל.

יואב קיש: אני רוצה להבין מה קורה, אחרי שאני מבין - -

יעקב אשר: לא, הוא היה רגיל את אצל דודי אמסלם שנתנו לו לדבר כל הזמן.

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: אצל דודי דיברת כל הזמן.

יואב קיש: בצלאל, עכשיו אני מסכם את מה שלי נראה כעמדה משותפת, ואם מישהו חושב אחרת זה יהיה הזמן להגיד.

יואב קיש: אני אומר ככה: ראשית, אני קודם כל רוצה להגיד וחברי הכנסת צריכים לדעת: כבאות אש עשתה מהלך עצום בכל הנושא של להקל על התושבים ועל האזרחים ועל העסקים, וזה ייאמר לזכותכם.

יואב קיש: אני חייב להגיד לכם, ואת אתי הרבה בוועדה - אני מאוכזב מאוד מהתשובה שקיבלתי.

יואב קיש: לא קיבלתי תשובה.

יואב קיש: קיבלתי תשובה מתחמקת, תשובה שלא נתנה לי שום הסבר – לא, אני מציתי את הדיון, אני מסכם עכשיו.

קרן גלאון: לא, אנחנו מבקשים - -

יואב קיש: אני מסכם את הדיון, אין לך מה להתייחס עכשיו.

קרן גלאון: אנחנו מבקשים לבדוק את זה.

יואב קיש: אז היית יכולה להגיד: אני לא יודעת ואנחנו נבדוק.

יואב קיש: אני הולך להגיד ככה, זה הסיכום ולשם אני חותר: סעיף7(1)א, בכוונת הוועדה להעביר אותו למסלול ב' ללא מגבלת חדרים.

יואב קיש: כל מלון מבחינתי.

יואב קיש: את דדי שמחי אני מכיר היטב, הוא מוזמן גם לדבר איתי אישית אם הנושא מטריד אותו.

יואב קיש: אם כן, המהלך של איחוד הבדיקות, אם יש דברים ספציפיים בעקבות הבדיקה שתעשו, שתובילו לטופס 4, אני חושב שזה הפתרון הנכון.

יואב קיש: לא רואה שום סיבה להקשות על בתי המלון בעניין הזה למהלך חוזר, וזו התפיסה הראשונית.

יואב קיש: אני יכול להגיד לכם ממה שאני רואה בסיטואציה הזאת.

יואב קיש: אני לא חושב שאני פוגע - הרי איפה החשש שלי?

יואב קיש: אם לא היתה בדיקת טופס 4 והיה פתאום - - - הייתי אומר נכון.

יואב קיש: מעבר לזה, בואו נבין מה זה מסלול ב', חברי הכנסת, אני רוצה לחדד את זה: מסלול ב' אומר שיש 45 יום לבוא למלון ולעשות את הביקורת.

רועי פולקמן: זה אחרי שיש לו טופס 4.

יואב קיש: זה אחרי טופס 4, ברור.

ליאור פרבר: וגם 180 - - -

יואב קיש: לא, ה-180 זה כבר רישיון מותנה, ברור.

יואב קיש: אבל יש לך 145 יום לבוא לעצור.

יואב קיש: ואתם אומרים שאתם לא גורם מעכב, לפחות כך הצהרתם ואני שמח על כך, זו הכוונה שלי, שכל נותני האישורים יהיו שם ולכן, אין לי שום בעיה עם מסלול ב' ללא מגבלת גודל.

יואב קיש: יבוא - -

רועי פולקמן: ואת הדברים האקוטיים לטופס 4.

יואב קיש: אנחנו לא נצביע על זה עכשיו.

יואב קיש: הכוונה היא לשם ללכת.

יואב קיש: אני מבקש מהיועץ המשפטי להכין נוסח לדבר הזה בחוק.

יואב קיש: כמובן גם להכניס את הנושא של 10 שנים כדי שלא יהיו ספיקות - -

תומר רוזנר: זה יהיה בצו.

יואב קיש: זה יהיה בצו אז לא צריך אבל את הנושא הזה, זה יהיה בחוק ואנחנו נקדם את זה אלא אם יפנה אלי דדי או אתם, תבואו ותגידו שיש איזו בעיה אקוטית שעכשיו נודע לכם עליה ולא הבנתם אותה קודם ואנחנו צריכים לשנות את דעתנו בעקבותיכם.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: לפי ההנהונים אני רואה שזה בסדר אז אני ממשיך הלאה.

יואב קיש: כן תומר.

תומר רוזנר: אני רק רוצה להגיד משהו למשרד ראש הממשלה: אנחנו נצטרך לקבל ליום שלישי הבא עמדה ברורה של הממשלה בכל הסוגיות שהועלו בוועדה לגבי סוגי עסקים ספציפיים כדי שנדע אם הממשלה מקבלת את עמדת הוועדה ובכוונתה להכניס את זה בצו או שאנחנו צריכים לתקן את התוספת לחוק.

תומר רוזנר: אנחנו צריכים עמדה ברורה עד יום שלישי הבא.

יואב קיש: מאה אחוז.

רועי פולקמן: יואב, ירדנו מהעניין שהצו יהיה נספח לחוק?

יואב קיש: כן, ירדנו, אני אסביר.

יואב קיש: לא היית בדיון הקודם?

רועי פולקמן: הייתי חלקית.

יואב קיש: אז אני אסביר: אנחנו, בעבודה עם משרד הפנים הגענו לכמה סיכומים.

יואב קיש: להכניס את הצו פנימה היה מקשה מאוד על המערכת ואז, בשביל לחסוך את העניין הזה הגענו לסיכום שכמו שאמרתי בהתחלה – כל שינוי לרעה ידרוש את אישור הוועדה - -

רועי פולקמן: אתה כמובן צריך להגדיר בחוק מה זה שינוי לרעה.

תומר רוזנר: אנחנו נגיד בדיוק מה זה.

רועי פולקמן: כי גם החמרה של מפרט למשל יכולה להיות - -

יואב קיש: לא, זה יש מנגנון של הוועדה המייעצת.

תומר רוזנר: - - - הוספת פריטים חדשים, העברה ממסלול למסלול מרע - - -

רועי פולקמן: סבבה, אם זה יהיה מוגדר בחוק, אין בעיה.

יואב קיש: אז אני שמח שעם זה יישרנו קו, ואם אני לא שומע מכיבוי אש בעניין הזה, אז עם זה יישרנו קו.

יואב קיש: כן ניר.

ניר קפלן: רק משפט אחד לחיזוק העמדה של הוועדה: שימו לב שאין הבדל מהבחינה של הבטיחות בין אם המלון הוא בהיתר המזורז ב' ובין אם הוא לא כי ההיתר המזורז ב' לא מוריד את הדרישות.

ניר קפלן: הוא לא מוריד לי את הדרישות של - -

יואב קיש: זה ברור, זה מה שאמרתי.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני רוצה לומר לגבי משרד הבריאות, לעדכן קצת את הפורום: כל נושא התזונה והמאכלים והמסעדות, יש הרי מספר קטגוריות וזה נושא שדנו בו ודיברנו עליו ארוכות, ממצב של מזנון בית-קפה, מרכול, מסעדה, מעדניות למיניהן, כל הדברים האלה דיברנו עליהם והיתה לנו ישיבת עבודה.

יואב קיש: אנחנו עדין בתהליך ולכן אני לא אכנס ספציפית לאן זה הולך אבל אני חייב להגיד שמשרד הבריאות כן בעד לעשות מהלך משמעותי לקדם את הדברים.

יואב קיש: כפי שיודעים, גם השר ליצמן לא היה זמין כל כך בימים האחרונים ולכן חשבנו שניכנס לעומק היום אבל אנחנו נדחה את הדיון הספציפי כדי להשלים את העניינים.

יואב קיש: אני רק יכול להגיד שכן הסכמנו למספר דברים והם בעיקר יביאו להארכת משך הרישיון, שזו הכוונה שלנו לעשות גם לעסקים היותר מורכבים והם יקלו מאוד בסופו שלד בר על הדרישות של משרד הבריאות מהעסקים השונים.

יואב קיש: אני חושב שזה בא עם רוח גבית חזקה מאוד ממשרד הבריאות עצמו ולכן, זה לא משהו שאני חושב שעכשיו כדאי שניכנס.

יואב קיש: נחכה לשמוע את הדבר הזה בישיבה הבאה.

יואב קיש: זה לגבי משרד הבריאות.

יואב קיש: מבחינת נושאים – צימרים.

יואב קיש: מה הכיוון עם הצימרים, איפה אנחנו עומדים בעניין הזה?

יואב קיש: תעדכנו מה המצב היום.

חוה מונדרוביץ: זה התארך ל-10 או 15 שנה.

חוה מונדרוביץ: יש למישהו בעיה עם זה?

יואב קיש: הבנתי אבל זה רק עד שישה חדרים?

יואב קיש: יש איזו הגדרה כזו?

חוה מונדרוביץ: ההגדרה עד חמישה חדרים לא טעון רישוי בכלל.

חוה מונדרוביץ: מתחם אחד של צימר שיש בו ארבע יחידות לא טעון רישוי.

חוה מונדרוביץ: רק מחמישה ומעלה.

יואב קיש: אז אנחנו מדברים על רישוי של צימרים עד איזה כמות אמרת?

חוה מונדרוביץ: מחמש יחידות במתחם טעון רישוי.

יואב קיש: אוקי.

יואב קיש: אז עברנו על מלונות, על צימרים, מסעדות.

יואב קיש: הנה הגיעה לילך, חיכינו לך.

יואב קיש: תומר, תהיו אתי.

יואב קיש: לגבי הרשתות והנושא של המעבר, הגדרנו שעסק שיהיו לו שלוש עבירות לצורך העניין, מה היה הקנס שם?

יואב קיש: לאן הוא הולך?

יואב קיש: אם הוא עסק שעבר מעל שלוש עבירות - -

תומר רוזנר: לא יכול ללכת בהיתר - - -

הגר סלקטר: זה לא מדויק.

יואב קיש: ואז באו הרשתות ואמרו: לנו יש, אנחנו בעצם עסק אחד שמחזיק הרבה מאוד סניפים ואנחנו מאוד רגישים לעניין הזה.

יואב קיש: ואז אמרנו – הכוונה שלי היא לתקן את זה בצורה הזאת: קודם כל, להגביל את זה לרשות מקומית ספציפית אחת.

הגר סלקטר: ביקשת מאתנו לבדוק אז זה כאחד הדברים ונשמח לשתף אותך.

הגר סלקטר: קודם כל, 6א(2) כבר היום מתייחס לרשות מקומית.

הגר סלקטר: זאת אומרת, הדבר הזה נדחה - -

קריאה: על מה את מדברת?

הגר סלקטר: 6א(2) – סייגים לכניסה למסלולים החדשים.

הגר סלקטר: עסק שפותח צריך להגיד - סניף נוסף, כן?

הגר סלקטר: זה לא אומר שהוא מלכתחילה לא יכול, אנחנו מדברים על עסק שכבר יש לו סניף, הוא פועל, והוא רוצה לפתוח סניף נוסף - -

יואב קיש: מוגבל גם ככה לרשות המקומית עצמה.

הגר סלקטר: - - - 6א(2) אומר:

הגר סלקטר: על אף האמור בסעיף 6א(1) - - - מעבר לזה, עשינו חשיבה על כל הקונספט הזה של רשתות ובראי מה שהכלי הזה נועד לעשות, ואנחנו רוצים לשתף אתכם - אפי מהמחלקה הפלילית של משרד המשפטים ואני רוצים לשתף אתכם בחשיבה שלנו.

יואב קיש: בבקשה.

אפי טפליץ: אני אתקן שלא מדובר בהליך פלילי אלא מדובר פה - -

יואב קיש: על האפשרות ללכת בהליך מזורז.

יואב קיש: נכון.

אפי טפליץ: ספציפית, אני מודה שלא הייתי בדיון שזה עלה אבל הכוונה היא שלושה עיצומים כספיים בתוך שנתיים או שלושה קנסות בתוך שנתיים.

אפי טפליץ: באופן כללי, כשאנחנו מסתכלים על רשת, יש לה מדיניות אחידה של איך העסק – אני אתחיל לפני זה: הנחת המוצא היא שצריך לעמוד בהוראות הרישיון, בהוראות החוק.

אפי טפליץ: זאת הנחת המוצא.

אפי טפליץ: כשאנחנו מסתכלים על רשת שהם הבעלים ויש להם מדיניות אחידה על איך אמורים להפריד בשר ודגים או כל דבר אחר בתנאי הרישיון, אם היא לא עומדת בסניף מסוים - -

יואב קיש: אז היא לא תעמוד בהרבה סניפים אולי.

אפי טפליץ: לא.

אפי טפליץ: כשאני מגיעה ומבצעת ביקורת, פקח מגיע ומבצע ביקורת, הוא אומר לה: תראי, שימי לב, פה את לא עומדת ב-א',ב',ג', והוא הטיל עיצום כספי על א',ב',ג' לגבי אותו סניף.

אפי טפליץ: אני מצפה מרשת שאחר כך לא תגיד שזה היה לגבי אותו סניף ספציפי אלא כן, יש לי אחריות על כל הסניפים שהם תחתי.

אפי טפליץ: זאת כל המשמעות של אני האחראי למה שקורה בסניפים שלי.

אפי טפליץ: זה שיש לי הרבה סניפים לא מוריד את האחריות שלי למה שקורה בהם.

הגר סלקטר: עוד דבר חשוב שאני רוצה להוסיף זה שההליכים שאנחנו סופרים אותם לפי 6א(2) הם הליכים שמופנים כנגד המבקש, בעל העסק ועוד כמה פונקציות.

הגר סלקטר: זאת אומרת, אם אנחנו למשל מדברים על סיטואציה של זכיינות – אם אני פועלת מול גורם אחד והאחריות היא עליו, הוא רק משתמש של איזה רשת אז סביר להניח שזה לא יחול עליו כי לא מדובר באמת באותו גורם וזה לא יחול עליו.

יואב קיש: זכיינות אין בעיה.

הגר סלקטר: אני לא יודעת להגיד לך ככה שלזכיינים אין בעיה, אני יודעת להגיד לך שהאחריות גם מבחינה פלילית על העמידה בתנאים של העסק היא על המבקש ועל בעל העסק.

הגר סלקטר: ולכן, אם אני כמבקשת, כבעלת עסק, יש לי חנות אחת או יש לי ארבע חנויות, האחריות היא עדין עלי לעמוד בתנאים.

הגר סלקטר: ואז, אם הפרתי את התנאים באופן שאני עונה על 6א(2) וגם האחריות הציבורית שלי יותר גדולה מבחינת מטרות החוק אז - -

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: לא, כמה פעמים אפשר להגיד את אותו דבר?

יואב קיש: את אומרת, היא אומרת.

אפי טפליץ: לא, אני אגיד דבר חדש.

אפי טפליץ: אפשר להסתכל על זה מכל מיני שיקולים.

אפי טפליץ: אנחנו אומרים שלרשתות יש המון סניפים אז יש פה החמרה לגביהם.

אפי טפליץ: מצד שני, אפשר גם להגיד שדווקא רשתות שכנראה יש להם ייעוץ משפטי הרבה יותר חזק מאשר איזה עסק קטן ומצ'וקמק, יכול להיות שדווקא הם יודעים בדיוק באיזה תנאים הם צריכים לעמוד בהם.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: אני רוצה להציע ככה, חברי הכנסת - -

טל ימיני: אפשר להוסיף משהו קטן?

טל ימיני: שאלה - -

יואב קיש: לא, יש לי גם הרבה שאלות.

יואב קיש: האם אתה רוצה להוסיף?

טל ימיני: היא תצטרף לשאלות האלה: אם לאדם יש 10 עסקים שונים - -

יואב קיש: זה לא נקרא רשת.

טל ימיני: לא, 10 עסקים שונים.

טל ימיני: יש לו מסעדה ויש לו גם מלון - -

יואב קיש: עסקים בחברות שונות?

אפי טפליץ: יש לו מלא ברים בתל-אביב.

הגר סלקטר: לא, אתה מתכוון שיכול להיות שיש לו בר, יש לו מכולת - -

טל ימיני: שניה, שאלה פשוטה: יש לו 10 עסקים והוא רצידיביסט בהתרשלות שלו בלקיים את מה שצריך לקיים.

קריאות: טל, זה לא רשת.

טל ימיני: לא אמרתי שזה רשת, אני רק שואל את השאלה.

יעקב אשר: השאלה אם זה הולך על האיש - - -

הגר סלקטר: האחריות מוטלת על המבקש, על בעל העסק או על העסק ולכן, זה לא משנה.

הגר סלקטר: תסתכלו על הנוסח של 6א(2) היום שאנחנו לא משנים אותו, איך מוגדר מבקש, איך מוגדר בעל העסק ומול מי אתה פועל.

הגר סלקטר: השאלה היא על מי האחריות.

הגר סלקטר: אם האחריות היא על בן אדם אחד ויש לבן אדם הזה - -

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: בואו נעצור את הדיון, אנחנו רוצים להתקדם.

יואב קיש: טל, תודה על השאלה.

יואב קיש: אני אגיד בקצרה מה ההצעה שלי ואחרי זה נשמע את הרשתות: יש מצד אחד היגיון לאמירה שלכם, היא לא מנותקת מהמציאות, שרשת צריכה באופן בסיסי להתנהל בצורה יותר מסודרת, גם כלפי הדרישות של החוק והיא ואמורה לדעת ולעבוד בצורה יותר יעילה בעניין הזה.

הגר סלקטר: התיקון - - -

יואב קיש: בסדר, מקבל.

יואב קיש: מצד שני, אתם בעצמכם אמרתם שיכולה להיות סיטואציה של נוהל מסוים ברשת שהוא בעייתי, ואחרי זה אתם באים לסניף מסוים ואומרים להם: פה זה בעיה, והרשת לא הספיקה להפנים את זה בכל הסניפים, ואולי מנהל את זה – רגע, אני הפרעתי לכם?

יואב קיש: למרות שאני יכול אבל לא הפרעתי, הקשבתי.

יואב קיש: אז אני אומר לכם שאני בהחלט רואה הבדל אם מדובר על רשויות גדולות כמו תל-אביב, הערים הגדולות, שיש שם 30 או 50 סניפים לפעמים של חנויות ואז, יש היגיון לתת להם קצת יותר "ברייק", למרות שהייתי מצפה מהם לשמור יותר.

יואב קיש: מה הכוונה?

יואב קיש: אני לא על כל עסק שלהם אתן להם שלוש הפרות, זה ברור שזה לא הגיוני אבל אני כן חושב שבגלל הגודל שלהם נכון לבוא קצת יותר לקראתם בעניין הזה.

יואב קיש: הכיוון שאני מציע זה כך: אמרנו שלרשת שיש לה מעל ל-10 סניפים באותה רשות רישוי, במקום שלוש עבירות, שש עבירות.

יואב קיש: אנחנו מדברים על מקרה קיצון שאנחנו רוצים למנוע מהם לפעול באופן מזורז.

יואב קיש: אני מעדיף לא "על קוצו של יו"ד" להתחיל להתנהל מולם, ואני כן רוצה להשאיר את זה.

יואב קיש: ואם הם באמת סיסטמתית לרשת שהיא מעל 10 סניפים זה תחת 10 סניפים, אני עדין לא מתייחס אליהם שונה מעסק אחד.

יואב קיש: מעל 10 סניפים, לקחת מספר שנראה לי שהוא הגיוני שהוא מצביע על גודל ונתתי איזה שהוא ספקטרום.

יואב קיש: זה הכל.

הגר סלקטר: אני יכולה להתייחס להצעה?

הגר סלקטר: אני חושבת שבמידה רבה זה אומר שהסעיף לא יהיה אפקטיבי לגבי אותם עסקים ואני אסביר למה: אנחנו הרי מראש בסיטואציית קצה.

הגר סלקטר: איך אנחנו נכנסים לסעיף?

הגר סלקטר: עשיתי הפרה, הגיע אלי פקח, אמר לי תתקן ולא תיקנתי והחליט להטיל עלי סנקציה או לחלופין המקרים ההרבה יותר רחוקים שבהם החליטו להגיש כתב אישום נגדי, החליטו לבטל לי את ההיתר או את הרישיון – כלומר, זה סעיף - -

יואב קיש: רגע, בואו נשאל את הרשתות:

יואב קיש: כמה פעמים אתם מקבלים את הסצנריו הזה - -

הגר סלקטר: הם עוד לא יכולים לדעת כי אין להם את הכלים הכלכליים - -

יואב קיש: למה?

יואב קיש: הערות מפקחים שבאים וטוענים להפרות כאלה ואחרות.

הגר סלקטר: השאלה לא כמה פעמים הם מקבלים אלא כמה פעמים הם לא מתקנים אחרי - -

יואב קיש: בסדר, אז אני שואל: כמה הפרות, וכמה ההפרות האלה חוזרות?

רוני סורקיס: אני רוצה קודם להקדים ולומר שאנחנו חיים במציאות מסוימת, שבה גופים – אני לא רוצה להגיד כרגע איזה אבל משרדי ממשלה שונים מוציאים הנחיות שלא בהכרח מעוגנות ב-100% בחוק.

רוני סורקיס: הדעות חלוקות ואז נוצרים מצבים שבהם אנחנו מקבלים דוחות כאלה ואחרים.

רוני סורקיס: לבוא ולומר 10 סניפים על פני שלוש שנים שיקבלו - -

קריאה: שנתיים.

רוני סורקיס: 10 סניפים.

קריאה: באותה רשות מקומית.

רוני סורקיס: כן אבל אנחנו מדברים על 10 סניפים, ואם זו רשות פעילה וזה בסדר שהיא פעילה, 10 סניפים שיקבלו במשך שנתיים שישה דוחות, זה מספר מאוד מאוד קטן וזה יכול להיות על עבירות מאוד מאוד מינוריות.

תומר רוזנר: מה זה דוחות?

תומר רוזנר: למה אתה מתכוון דוחות?

הגר סלקטר: אם אתה מקבל דרישה לתיקון ליקויים, דווקא אתם, כרשת, אני מאמינה שאתם מאוד מאוד אחראים וברגע שיאמרו לכם על ליקויים, אתם תתקנו אותם.

לילך דחוח: כן, אבל זה לא עובד כמו שאתם חושבים, סליחה שאני מתפרצת אבל תקשיבו, חייבים להבין שיש כאן אבחנה בין רשות רישוי לרשות מקומית, היא לא אקוויוולנטית אחת לשנייה.

לילך דחוח: רשות רישוי יכולה להתפרס על פני מספר רשויות מקומיות בתחומים מסוימים.

קריאות: לא, לא.

קריאות: התשובה היא לא.

הגר סלקטר: זה לא נכון, אני אסביר: רשות רישוי יכולה להיות או רשות מקומית או - -

יואב קיש: תומר בבקשה.

יואב קיש: סליחה, תנו לתומר.

תומר רוזנר: מה שהיא מתכוונת לומר - היא מתייחסת לנותני האישור, שלפעמים נפת משרד הבריאות, שמתייחסת לעסקים מסוימים, היא מתייחסת למספר רשויות מקומיות אבל זה לא רלוונטי לסעיף הזה.

תומר רוזנר: הסעיף הזה מתייחס לרשות הרישוי, שהיא הרשות המקומית למעט שטחים גליליים כמו נתב"ג, שבהם אין רשות מקומית, שם המדינה היא רשות הרישוי.

לילך דחוח: ועכשיו חשוב לי לעשות כאן איזו שהיא הבהרה כדי שתבינו: באמת כשיש רשת, יש הנחיות, ואלו ההנחיות שקובעות ולכן הצענו שתהיה כאן איזו שהיא אמירה שאנחנו נוכל להראות שאם נקטנו אמצעים סבירים להבטיח וכו', שתהיה לנו גם איזו שהיא הגנה כי אחרת, באמת לרשתות יש נהלים מסודרים, יש הדרכות.

לילך דחוח: אנחנו דואגים לעשות את זה אבל ביום יום ובפועל ובכל סניף וסניף, המון דברים, עשרות דברים יכולים להתרחש.

לילך דחוח: מגיע פקח, בודק עכשיו משהו נקודתי שהוא משהו בשוטף.

לילך דחוח: עליו אנחנו מקבלים קנס, עליו אנחנו מקבלים - -

תומר רוזנר: איזה קנס אתם מקבלים תגידי לי?

לילך דחוח: היום אנחנו מקבלים עליו הפרה - -

תומר רוזנר: מה אתם מקבלים?

תומר רוזנר: קנס?

לילך דחוח: לא, אני מדברת על אתמול, לא על היום.

לילך דחוח: היום אתה מקבל - - -

קריאות: אין, אין.

קריאות: היום הולכים לשימוע.

לילך דחוח: נכון, אבל היום אתה יכול לקבל החל מגיליון ליקויים שאם לא תתקן אותם אז במקרים מסוימים זה גם יכול להגיע לכתב אישום.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: תומר בבקשה.

תומר רוזנר: אני רוצה להתייחס בשני הביטים: 1.

תומר רוזנר: אני חושב שהמגמה להקל עם רשתות במקרה הזה נוגדת את עמדת המחוקק עד היום לפחות, שכמובן אפשר לשנות אותה אבל אתם צריכים לדעת שזאת היתה עמדת המחוקק.

תומר רוזנר: עמדת המחוקק עד היום היתה התייחסות מחמירה יותר לרשתות, והפרות שנעשות ברשתות שמתייחסות לציבור רחב של לקוחות נחשבות לעניין חוק הגנת הצרכן ולעניין חוקים נוספים כהפרות בנסיבות מחמירות, גם לעניין עיצומים כספיים וגם לעניינים אחרים אז את זה צריך לדעת, שאם הולכים לכיוון של הקלה, זה שינוי מגמה בהקשר הזה.

תומר רוזנר: דבר שני, אנחנו צריכים לזכור – ואפשר להצטער על זה ואפשר שלא אבל המצב הוא שאם אנחנו דורשים שלוש הפרות במשך שנתיים שבהם הוטלו עיצומים כספיים – הליך של הטלת עיצום כספי זה לא הליך שקורה ביום ולא הליך שקורה ביומיים.

תומר רוזנר: זה הליך שלוקח חמישה, שישה, שבעה חודשים במקרה הטוב ביותר, המהיר ביותר ובצדק.

תומר רוזנר: נותנים זכות שימוע, בודקים.

תומר רוזנר: יש הליך של אפשרות ביקורת שיפוטית.

תומר רוזנר: התהליך הזה הוא תהליך ממושך.

תומר רוזנר: ולכן, שלוש הפרות שלגביהן כבר הוטל עיצום כספי במשך שנתיים, זה כנראה מצב מאוד מאוד בעייתי של אותו עסק.

תומר רוזנר: כנראה שיש פה מצב של עסק בעייתי ולא ראוי ללכת למסלול הזה.

תומר רוזנר: לכן, אני חושב שאנחנו ממליצים לא לשנות את המצב, כפי שהוא - -

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: כן טל.

טל ימיני: אני לא חושב שיש, ותקנו אותי אם אני טועה, איזו שהיא רשות רישוי שיש בה יותר מחמישה סניפים של אותו - -

יואב קיש: לא...

קריאות: - - -

יואב קיש: לא, כמה יש בתל-אביב?

יואב קיש: חיפה?

יואב קיש: באר-שבע?

יואב קיש: "AM-PM", "קסטרו", אני יודע כמה?

קריאה: בתל-אביב זה מעל 40.

הגר סלקטר: הוא לא צריך.

טל ימיני: אם הוא מעל 800 מטר.

טל ימיני: אני לא חושב שיש יותר מ-10 ושוב, אני - - -

הגר סלקטר: זה גם ככה סעיף מאוד מאוד מינימלי.

יואב קיש: כמה סניפים יש לכם בתל-אביב, "שופרסל"?

רוני סורקיס: באזור ה-14.

טל ימיני: בתל-אביב.

טל ימיני: ובשאר הערים?

טל ימיני: הרי בכל הארץ יש איזה 300, נכון?

יואב קיש: כמה לכם יש "יינות ביתן"?

יואב קיש: הכי הרבה.

לילך דחוח: בתל-אביב?

דוברת: אבל אנחנו מדברים רק על סופרים.

דוברת: יש "סופר יודה".

דוברת: אנחנו מדברים על סך הכל מאות.

דוברת: כל המרכולים אצלנו זה מאות.

דוברת: בתל-אביב מאות.

קריאות: - - -

הגר סלקטר: מדברים על כל הארץ.

יואב קיש: MP"-AM" זה רשת.

יואב קיש: רק בתל-אביב יש - - - זה עשרות.

יואב קיש: בבקשה ניר.

ניר קפלן: קודם כל, יש עוד סוגים שהם עסקים שפועלים כרשת.

ניר קפלן: אם זה "סופר-פארם" ואם זה חדרי כושר ואם זה המלונות.

ניר קפלן: יש הרבה פחות.

ניר קפלן: גם בים המלח ובאילת, לרשתות יש – נניח "ישרוטל" ו"פתאל", מתחת ל-10 מלונות.

ניר קפלן: אז המספר 10 לא עוזר מאוד להרבה מסוגי העסקים - -

יואב קיש: בסדר, אז שלוש הפרות אם יש מתחת ל-10 סניפים זה בסדר.

ניר קפלן: רק שנייה.

ניר קפלן: אני כן רוצה להתחבר למה שאמרה לילך וכן להבהיר את העניין של הפרות שיש לנו היום, והחשש שלנו הוא שזה ישלול לנו את העניין של ההיתר המזורז, אם המלונות בכלל יהיו בהיתר המזורז.

הגר סלקטר: אם הם בכלל ירצו לפתוח סניף חדש באותה רשות מקומית.

הגר סלקטר: זו המשמעות.

ניר קפלן: לא.

ניר קפלן: היום הייתי צריך לעשות את הסחרור של מי הבריכה, להחליף את מי הבריכה כל שש שעות.

ניר קפלן: בקיץ סתימה של שיער במסננים, הסחרור יורד לכל שבע שעות.

ניר קפלן: זאת אומרת, המהירות יורדת - -

קריאה: זה תפעול לא נכון, ניר.

קריאה: לא מטפלים בזה טוב.

ניר קפלן: שניה, רגע.

ניר קפלן: בא אלינו מישהו ואומר: תקשיבו, לא בסדר.

ניר קפלן: ברור שבסוף היום אנחנו עושים את השחרור שיער אבל יש לי - - - אני מגיע לשימוע במשרד הבריאות.

ניר קפלן: מחר יהיה לי על זה קנס.

ניר קפלן: פעם אחת יש לי פה עניין של שיער.

ניר קפלן: פעם שנייה, אחד מעובדי המטבח, אחד מתוך 30 עובדי המטבח - -

רועי פולקמן: מה זה - - - גם עכשיו יהיה לך שימוע לפני הקנס.

יואב קיש: הוא אומר שהוא יקבל את השלוש עבירות "ביג טיים", ואז זה לא יכול להיות בהסדר מזורז.

ניר קפלן: בדיוק.

ניר קפלן: אחד מעובדי המטבח, אחד מ-30 יהיה פעם אחת בלי כובע - -

קריאה: אבל אין דרישה לכובע, ניר.

יואב קיש: סליחה, אני מבקש מדוברת הוועדה, איפה את?

יואב קיש: תכתבי שבסיכום הוועדה תופעת סחרור השערות בבתי המלון מטרידה אותנו מאוד.

ניר קפלן: חבר הכנסת קיש, הכוונה היא - -

יואב קיש: אין דרישה לכובע.

יואב קיש: משרד הבריאות בתגובה – אין דרישה לכובע.

ניר קפלן: - - -

רועי פולקמן: - - - אין דרישה לכובע.

ניר קפלן: העניין הוא שהיום - -

יואב קיש: טוב חברים, דנו בנושא הזה יותר מדי - -

אפי טפליץ: יש לי הצעה, אלא אם כן אתה הולך לכיווננו.

יואב קיש: לא, לא.

אפי טפליץ: יש לי הצעת פשרה כי באמת הליך של עיצום כספי, כמו שאתה אומר, הוא הליך הרבה יותר ארוך משמעותית, ובאמת במובן הזה אין מקום להבחין בהקשר הזה.

אפי טפליץ: אז אולי אם נדרשת - אנחנו חושבות שזה לא נדרש אבל אם דעתך נסגרה על זה שאולי נדרשת הקלה לגבי רשתות, להבחין בין עיצומים לקנסות כי קנס זה באמת משהו שהוא לא הליך ארוך, אני בא ונותן את הקנס.

יואב קיש: זה הגיוני מבחינתי.

יואב קיש: עיצום הוא רק דרך בית משפט?

אפי טפליץ: לא בית משפט אבל יש הליך של שימוע.

יואב קיש: קנס זה ניתן במקום.

יואב קיש: אוקי, זה מקובל עלי.

יואב קיש: אם אנחנו עושים הליך יותר מורכב, השאלה אם לכולם אתם רוצים להפנות את זה?

אפי טפליץ: לא, לא לכולם.

הגר סלקטר: עדין צריך להגיד שאולי אפשר לחשוב על הדבר הזה אבל צריך לקחת בחשבון, אני לא יודעת על איזה מספרים בדיוק בסוף ניסגר אבל יש סיכוי שזה יהפוך להיות לא אפקטיבי.

יואב קיש: בסדר, אז אני מסכם את הדיון.

נפתלי קאיקוב: תראה, אנחנו מבקשים ממשרדי הממשלה וגם מרשויות מקומיות לנסות להקל כמה שיותר על בעלי עסקים בתהליך – את רוצה להגיד משהו, הגר?

יואב קיש: סליחה נפתלי, אתה מדבר איתי ולא עם אף אחד אחר.

נפתלי קאיקוב: אוקי.

נפתלי קאיקוב: הרצון להקל הוא מאוד מאוד חשוב, ואנחנו רוצים מצד שני לייצר מערכת של איזונים ובלמים שבהם אם עסק חורג או עושה דברים בצורה לא נכונה, יהיה "פטיש" מה שנקרא, כל אחד ייבחר באיזה משקל הוא רוצה אבל להטיל אותו בצורה מהירה.

נפתלי קאיקוב: כל התשתית של הבנייה, של התהליך שאנחנו מדברים עליו, על רישיונות ללא הגבלת זמן, מהדברים של ה-one stop shop וכל הדברים האלה, הם צריכים לבוא לסמוך על בעלי העסקים.

נפתלי קאיקוב: אבל בעל עסק שמפר את האמון של הרשות או של נותן האישור חייב ל - - - וחייבת להיות תקינה בתקנים לטובת הדברים האלה - -

יואב קיש: בסדר, תודה.

יואב קיש: אני עדין חושב שרשת שיש לה הרבה סניפים, זה יותר מורכב ולכן, אנחנו עוברים למודל – אני רוצה רק להבין: העיצום או הקנס, מה ההליך היותר מורכב?

תומר רוזנר: העיצום.

יואב קיש: אז ברשתות ידובר על שלושה עיצומים ולא קנסות.

יואב קיש: אם בא פקח ונותן קנס, זה לא ייחשב.

יואב קיש: אם היו שלושה עיצומים - -

הגר סלקטר: לא, רגע.

הגר סלקטר: כדאי לא לוותר לחלוטין על הקנסות כי בכל זאת מדובר על הפרות.

תומר רוזנר: - - -

יואב קיש: בתוך שנתיים?

יואב קיש: ומה הקשר לקנס?

תומר רוזנר: או שלושה עיצומים או שלוש עבירות קנס.

תומר רוזנר: זה המצב.

יואב קיש: גם וגם וגם.

יואב קיש: אז ברשתות מעל 10 סניפים רק שלושה עיצומים.

יואב קיש: קנסות לא יספרו.

אפי טפליץ: רק רגע.

אפי טפליץ: עיצומים זה רק לגבי נותני אישור מסוימים.

אפי טפליץ: כלומר, רק משרד הבריאות והגנת הסביבה פועלים עם עיצומים כספיים.

אפי טפליץ: לגבי תנאים של המשטרה, חקלאות שהם עם קנסות מינהליים, הם לא עובדים לפי עיצומים כספיים.

אפי טפליץ: אם הפרתי תנאי של המשטרה, יטילו עלי קנס, לא עיצום כספי.

יואב קיש: ההצעה שלכם לא ממש עוזרת לי.

אפי טפליץ: אז מה שאני אומרת זה שלא נוותר על עניין הקנסות אלא - -

יואב קיש: אוקי.

יואב קיש: אז אנחנו אומרים ככה: לרשת שיש מעל 10 סניפים נשאיר את השלושה עיצומים אבל קנסות, זה יהיה שישה קנסות.

יואב קיש: ואז ברמה הפשוטה של - - -

קריאות: מקובל.

יואב קיש: גמרנו.

יואב קיש: הדיון הסתיים בעניין.

יואב קיש: תביאו נוסח.

יואב קיש: אנחנו עוברים לנושא התכנון והבניה.

אפי טפליץ: אני רק אגיד שכרגע הסעיף אומר שסופרים סך הכל.

אפי טפליץ: כלומר, אם הטילו עלי קנס אחד ושני עיצומים זה ייחשב - -

יואב קיש: זה נשאר, לא נגענו בזה.

הגר סלקטר: צריך להתאים את האפשרות המעורבת.

יואב קיש: הם ינסחו את מה שאמרתי.

תומר רוזנר: יהיה בסדר, אל תדאגו.

יואב קיש: אני הייתי ברור.

לילך דחוח: אפשר רק לשאול שאלה קטנה כדי לחדד כי בסוף אנחנו יוצאים מכאן עם - -

קריאות: - - -

לילך דחוח: אני חייבת לומר: הרי קנסות לצורך העניין, גם עתה העירייה יכולה לתת לי קנס על השלכת אשפה שלא במקום למרות שזה לא בדיוק אני, יש עוד בעלי עסקים - -

קריאות: מה זה קשור?

לילך דחוח: רגע, תהיו אתי בבקשה.

לילך דחוח: קנסות זה הליך שמתקבל ועכשיו, גם עם החוק החדש, משרד הבריאות יוכל להטיל עלי קנס על זה שעובד המעדנייה שלי לא עם הכובע.

יואב קיש: לא צריך כובע.

לילך דחוח: שניה.

לילך דחוח: חברים, כובע זו דוגמה אחת.

לילך דחוח: בסוף אנחנו רוצים שהחוק הזה יתכתב עם המציאות.

יואב קיש: אמרתי לכם, הדבר היחידי שיהיה פה ואני חוזר על זה, ויהיה נוסח לישיבה הבאה:

יואב קיש: כרגע מדובר באופן גורף לכל העסקים, במידה ויש בשנתיים שלושה קנסות או עיצומים, אנחנו מבטלים את הזכות להגיש מסלול להיטל מזורז.

יואב קיש: עכשיו, באתם ואמרתם: רשתות.

יואב קיש: יש פה טענה נגדית שאומרת שרשתות צריכות להיות יותר צדיקות.

יואב קיש: אני אומר נכון, זו טענה נכונה ומצד שני יש גם חיסרון לגודל במקום הזה, אני מבין אותו גם ולכן בניתי משהו מאזן.

יואב קיש: המשהו המאזן אומר ככה: אנחנו לא נסתכל רק על שלושה, אנחנו נסתכל על אחד מהשניים לרשתות שיש להם מעל 10 סניפים באותה רשות רישוי, כי גם ככה הבנו שזה מוגבל לאותה רשות רישוי, הם יאבדו את זכותם לשימוש בהיתר מזורז באחד משני התנאים: אם קיבלו שלוש פעמים עיצום כספי - -

תומר רוזנר: כמו קודם.

יואב קיש: כן, זה יכול להיות גם שני קנסות ועיצום.

יואב קיש: לכם אין את המיקס הזה של שני קנסות ועיצום.

יואב קיש: יש לכם או שלושה עיצומים, שזה הליך יותר מורכב ויותר משמעותי, ואם אנחנו כבר עוסקים בעניין קנסות, אז אם הגעתם לשישה קנסות או שני עיצומים וארבעה קנסות או מיקס שעדין לא הגיע לשלושה עיצומים, כי אם הגיע לשלושה עיצומים - -

הגר סלקטר: שני עיצומים ושני קנסות כי עשינו כפול שניים.

יואב קיש: זו ההצעה שאמרתי וזה מה שיהיה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הדיון הסתיים בנושא.

יואב קיש: אני רוצה לעבור לנושא התכנון ובנייה.

יואב קיש: סיימנו את ההקראה לדעתי.

יואב קיש: היו לנו הערות – מי רצה להתייחס שלא הספיק להתייחס בנושא תכנון ובנייה?

יואב קיש: לי יש את נושא (3) ו-(4) שצריכים להתייחס אליהם.

מירה סלומון: אדוני, יש אפשרות להעלות את הנושאים בדיון הבא?

יואב קיש: לא, זה הדיון עכשיו.

תומר רוזנר: אנחנו הודענו מראש.

יואב קיש: אני צריך לסיים את החקיקה.

יואב קיש: הזאת.

יואב קיש: אולי השלטון המקומי מעדיף שאני לא אסיים והוא רוצה להמשיך דיונים, הוא נהנה מהוועדה - -

מירה סלומון: - - - לא ציינו, וגם בשבוע שעבר אדוני אמר שהדיון הבא יתייחס למלונות.

יואב קיש: לא נכון, כתוב המשך דיון.

יואב קיש: פספסתם, מה לעשות.

נפתלי קאיקוב: לא, באנו מוכנים גם לזה, אל תדאג.

יואב קיש: אתה כן נפתלי, אני יודע.

יואב קיש: אז אין התייחסות?

יואב קיש: הנה, בבקשה.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע.

אילה גלדמן: אני מהמשרד להגנת הסביבה.

אילה גלדמן: לגבי סעיף (3): הממשלה הגישה הצעה בנוסח שמוצע לפנינו – "הפעלת העסק תהווה שימוש במקרקעין בניגוד לייעוד או לשימוש - -

יואב קיש: אנחנו בעמוד 18.

יואב קיש: אז אנחנו עוברים לדבר על (3) ו-(4).

יואב קיש: תמשיכי.

אילה גלדמן: מה שמסומן בצהוב.

יואב קיש: אני על (3) ו-(4) עוד לא התחלתי לדבר אז ברשותך, אני רוצה לשמוע אם יש התייחסויות לסעיפים אחרים.

יואב קיש: תכף נדבר על (3) ו-(4).

יואב קיש: אוקי, אז אנחנו עוברים לדבר על (3) ו-(4).

יואב קיש: תמשיכי.

אילה גלדמן: אנחנו מבקשים שהנוסח יישאר כפי שממשלה הציעה, שהפעלת העסק תהווה שימוש במקרקעין בניגוד לייעוד ולשימוש שנקבע לתכנית או בניגוד לשימוש שהותר בהיתר.

אילה גלדמן: הדגש הוא על הסיפא של המשפט שבו הייעוץ המשפטי של הוועדה מציע למחוק את המילים האחרונות "בניגוד לשימוש שהותר בהיתר".

אילה גלדמן: עמדתנו היא שזה עומד בניגוד לתכליות מהותיות של דיני התכנון והבנייה.

אילה גלדמן: אנחנו מבקשים להשאיר את הנוסח.

אילה גלדמן: אני יכולה לתת דוגמאות ולהסביר מעבר אם תבקש.

יואב קיש: בבקשה תסבירי.

יואב קיש: מה רצינו לעשות?

יואב קיש: להסיר?

תומר רוזנר: אנחנו מדברים רק על שימוש בניגוד לשימוש - -

לירון אדלר מינקה: שזה כמובן לא מונע.

לירון אדלר מינקה: הרשימה שפה, גם לדברים שלא רשומים ברשימה עדין אפשר יהיה לסרב לתת להם - -

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: זה להרחיב שיקול דעת ואתם רוצים לצמצם.

לירון אדלר מינקה: מה שכתוב ברשימה זה מה שהוא לא יכול.

אילה גלדמן: אז אני אתן את הדוגמאות שזה פוגש אותנו מבחינת המשרד להגנת הסביבה: נכנס שימוש חדש לבניין שהוקם לשימוש אחר.

אילה גלדמן: לדוגמה: יש מחסן שהוקם באזור תעשייה, שהוקם כדין, רוצה להיכנס אליו אולם אירועים.

אילה גלדמן: במקרה המיקום גם נמצא ברדיוס מרחק הפרדה ממפעל שיש בו חומרים מסוכנים.

אילה גלדמן: זה נכנס כרצפטור ציבורי.

אילה גלדמן: אולם אירועים זה לא שימוש שאנחנו נותני אישור בו ולכן הוא לעולם לא יגיע אלינו בתהליך של רישוי עסקים ואין לנו דרך לתת לו מענה בהליכים פה.

יואב קיש: רגע, התכנית לא מתירה - -

תומר רוזנר: התכנית מתירה - - -

אילה גלדמן: התכנית מתירה אבל השלב של היתרי הבנייה הוא זה שמסדיר את הסדר בין השימושים השונים.

יואב קיש: תומר בבקשה.

תומר רוזנר: התשובות הן כאלה: קודם כל, אנחנו מדברים על מצב שבו התכנית מתירה את השימוש החדש לכאורה.

תומר רוזנר: התכנית לקחה את זה בחשבון והתירה אותו מראש.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים עכשיו שהיתר בנייה שניתן לאותו בניין, בזמנו התייחס למחסן ועכשיו רוצים לשנות את השימוש.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: התב"ע מאשרת.

תומר רוזנר: התב"ע מאשרת.

תומר רוזנר: היום לא צריך היתר בנייה חדש בשביל לעשות את שינוי השימוש הזה.

תומר רוזנר: גם מבחינת היתרי תכנון ובנייה, סעיף שנכנס לאחרונה לחוק מאפשר למעט הסבה לתעשייה, לבקש מהרשות המקומית אישור לשינוי השימוש ללא צורך בהיתר בנייה.

אילה גלדמן: אבל זה הליך סדור.

אילה גלדמן: שינוי שימוש זה הליך סדור וזה מגיע אלינו.

תומר רוזנר: לא, זה לא מגיע אליכם.

אילה גלדמן: זה מגיע בשלב המידע על ההיתר.

תומר רוזנר: אין פה היתר.

תומר רוזנר: אין היתר בשינוי שימוש.

תומר רוזנר: יש חוק חדש, כדאי שתכירי אותו מלפני כשנה, שקובע ששינוי שימוש איננו טעון היתר בנייה.

תומר רוזנר: אם התכנית מתירה את השימוש הזה אפשר לפנות לוועדה המקומית ולבקש אישור לשינוי השימוש.

תומר רוזנר: הסעיף הוא סעיף - -

יואב קיש: ואז איך אתם משלמים על זה?

תומר רוזנר: מי שצריך לבחון את כל הנושאים שקשורים, והנושא הזה עלה בוועדה כמובן, כל הנושאים שרלוונטיים מבחינת תשתיות, מבחינת בטיחות, מבחינת כל הדברים, הדבר מוטל על הוועדה המקומית.

תומר רוזנר: ולכן אני אומר שמדובר פה במצב שגם כך לא יגיע לזה.

תומר רוזנר: והשורה התחתונה היא שחזקה גם על מהנדס העיר שהוא מכיר את הנחיות המשרד להגנת הסביבה בנושא מרחקי בטיחות, מרחקי הפרדה וכו', ויש להניח שהוא לא ייקח על עצמו סיכון שהוא ייתן רישיון לאולם אירועים רב-משתתפים כשהוא יודע שזה נמצא מתחת למפעל לחומרים מסוכנים או לידו יש להניח.

אילה גלדמן: אני רוצה לענות על זה: בעקבות ההחלטה הזאת נקבעו תקנות התכנון והבנייה, שינוי - שינוי של מטרת עסק מ-2017, תקנות חדשות בעקבות התיקון הזה, והן קובעות, וזו ההצעה שאני רוצה לנסות להציע כאן, שהן מחייבות שהליך כזה יעבור את שלב המידע על ההיתר, זה שלב שהוא 30 יום על פי חוק.

אילה גלדמן: היום יש לזה החרגה שבינתיים 45 ימים אבל הוא יצטמצם ל-30 יום.

אילה גלדמן: זה הליך סדור שאנחנו בתור גורמים מוסרי מידע יודעים לקלוט את הבקשות, לתת להן מענה תוך 15 ימים ולתת את כל ההערות שלנו למהנדס העיר.

אילה גלדמן: ועל בסיס המידע הזה מהנדס העיר יוכל לתת את דעתו האם יש פה פגיעה מהותית בחוק התכנון והבנייה או לא, וזה מה שאנחנו מבקשים.

לירון אדלר מינקה: אבל אם זה חל, אז מה הבעיה?

לירון אדלר מינקה: אם ממילא התקנות האלה חלות ומהנדס העיר מכיר אותן וזה ממילא מגיע - -

אילה גלדמן: הן חלות על פי חוק התכנון והבנייה.

לירון אדלר מינקה: לא, הוא יבדוק את זה לפני שהוא יסיק אם זה חל עליו במסגרת מה שהוא צריך לבחון בתכנון ובנייה.

אילה גלדמן: אבל אנחנו מאפשרים לו לא לעשות את זה בתהליך תכנון ובנייה.

יואב קיש: אז אם אני עושה ככה – הפעלת העסק תהווה שימוש במקרקעין בניגוד לייעוד או לשימוש שנקבע, במידה וזה בניגוד לשימוש בהיתר, יצטרך מהנדס העיר לבקש בקשת מידע רק.

יואב קיש: זה מספיק, אז פתרתי את הבעיה ולא נכנסתי לכל השינוי עצמו.

יואב קיש: ואז מהנדס העיר יודע אם זה בשינוי להיתר והוא רוצה, אז הוא מבקש רק את המידע להיתר כי הם קיבלו.

יואב קיש: אתם עושים את ה - - - ופתרנו את העניין.

יואב קיש: נראה לכם הגיוני?

תומר רוזנר: צריך לחשוב על זה.

יואב קיש: צריך לחשוב אבל זה נראה לי פתרון.

יואב קיש: בבקשה.

קרן גלאון: גם לנו יש אותה בעיה שאמרו הגנת הסביבה שיש שימוש מסוים – הוועדה רצתה פה להתיר סטיות קלות מתכנון ובנייה - -

יואב קיש: נכון, מבלי לפגוע בתכלית.

קרן גלאון: נכון, מבלי לפגוע בתכלית.

קרן גלאון: שימוש בייעוד אחר, אי אפשר להגדיר אותו פה כסטייה קלה לצורך רישיון עסק.

קרן גלאון: כשאדם רוצה להסב עסק ממסחר עכשיו לדוגמה לאולם אירועים עם מטבח, עם התקהלות, עם פתחי יציאה, איך תוכל להגדיר את זה - -

יואב קיש: אנחנו אומרים את זה שהפעלת העסק תהווה שימוש – מהנדס העיר לא יוכל לתת אישור בניגוד לשימוש שנקבע בתב"ע, זה ברור.

יואב קיש: אז אמרנו שמכיוון שיש פה הליך שלא מצריך היתר חדש, כן מצריך לפי התקנות קבלת מידע, אז את המידע נוסיף.

יואב קיש: ואז ההליך עצמו לא ישונה, ואם אתם משולבים בהליך המידע אז לא הרענו את המצב, זה מה שאני מכוון.

קרן גלאון: כן, אבל אנחנו מבקשים אפילו יותר מכך.

קרן גלאון: אנחנו לא בטוחים, אנחנו מעלים את זה לבחינתכם: אנחנו לא בטוחים שצריכים להוסיף את המידע להיתר.

קרן גלאון: מספיק - -

יואב קיש: הם מבקשים.

יואב קיש: אני לא רוצה להגיד שזה בניגוד לשימוש בהיתר, זה מגביל מדי.

קרן גלאון: אנחנו חושבים שההגבלה בניגוד לשימוש בהיתר היא הגבלה ראויה פה כי כל סטייה משימוש בהיתר, יכולה להיות לו סטייה מהותית.

קרן גלאון: זה לא הסטיות הקטנות שהוועדה כיוונה, שזה סטייה מתכנון ובנייה - -

יואב קיש: אז אנחנו חושבים אחרת.

יואב קיש: אני חושב שאם זה בתב"ע, אם זה מותר לפי התב"ע, אני אומר כן, הבנתי, יש רגישות בהיתר, נוסיף את נושא המידע.

קרן גלאון: רק עוד משפט אחד ברשותך, שיהיה לך את המידע:

קרן גלאון: אנחנו חוששים שבסוף זה יפגע באזרחים ובעסקים כי בסופו של יום אדם יחשוב שהוא יכול להקים עסק מסוים כי היה שם קודם משהו למסחר ועכשיו הוא יכול להקים התקהלות, והוא ייכנס לתהליך שאחר כך יעלה לו מיליונים רבים של שקלים כשאנחנו נבוא - -

יואב קיש: אם הוא הולך ומשקיע מיליונים רבים של שקלים - -

קרן גלאון: לא, הוא לא ידע את זה.

יואב קיש: - - והוא יבדוק לעומק את העניין והוא יראה שמותר לו, מהנדס העיר יצטרך לתת לו אישור, הוא לא ישחק משחקים.

יואב קיש: איילת בבקשה.

איילת וסרמן: קודם כל, אני רוצה להגיד לכם שאני מסכימה אתכם.

איילת וסרמן: אני חושבת שמהנדס העיר כמהנדס עיר, יש לו שיקול דעת.

איילת וסרמן: הוא בעל התואר, הוא הבר סמכא, הוא הדמות הסטטוטורית ואליו צריך להגיע.

איילת וסרמן: במקביל הוא יודע מה לבקש בזמן ועד שזה מתקיים, גם אישור קונסטרוקטור, גם אישור מהנדס בטיחות כדי להבטיח את שלום האנשים שנכנסים לעסק.

איילת וסרמן: זה הדבר השני.

איילת וסרמן: הדבר השלישי שהוא הכי חשוב לי: אני לא יודעת איך הוא בא לכאן לידי ביטוי אבל אנחנו רוצים שבזמן הפרוצדורה תהיה לנו יכולת לתת היתר זמני כי זה מה שעיכב את העסקים עד היום.

איילת וסרמן: אנחנו רוצים שגם בזמן של שימוש חורג, בהליך של שימוש חורג לתב"ע, בהליך שימוש של היתר בנייה, תנו למהנדס העיר את שיקול הדעת לתת היתר זמני.

יואב קיש: בסדר, היתר זמני.

לירון אדלר מינקה: כרגע הסעיף שהציעה הממשלה, זה סעיף (ד) בעמוד 19, זה סעיף שמאפשר לתת היתר זמני לעסק שכבר היה לו היתה לשימוש חורג.

לירון אדלר מינקה: העמדה של הממשלה היתה שמי שעוד אין לו היתר לשימוש חורג, וזה באמת שימוש חורג שהוא בניגוד לתכנית אז שיכשיר ויקבל קודם את ההיתר.

איילת וסרמן: אבל שוב אני שואלת, לירון: יש מהנדס עיר שחושב אחרת, אז למה לא?

איילת וסרמן: למה להגביל את זה?

איילת וסרמן: על מה?

איילת וסרמן: מה זה משנה אם היה לו או לא היה לו.

תומר רוזנר: הממשלה ביקשה להגביל פה את העניין הזה רק למצבים שבהם - - -

איילת וסרמן: אפשר לשמוע את ההסבר?

איילת וסרמן: רק את ההסבר.

תומר רוזנר: הממשלה ביקשה להגביל את העניין הזה למצב שבו היה כבר שימוש חורג בעבר מתוך התפיסה שאומרת שאם זו פעם ראשונה שמבקשים בקשה לשימוש חורג, אז קודם כל שיבדקו את הנושא של שימוש חורג לעומק ואז רק יתנו.

תומר רוזנר: אפשר לחשוב אחרת וכדאי שתשמעו את הממשלה לפני שאתם.

תומר רוזנר: ..

איילת וסרמן: אוקי.

איילת וסרמן: רק שאלה קטנה: אם היה לו שימוש חורג למסעדה ועכשיו הוא רוצה שימוש חורג למרכול, אז זה שימוש חורג שהיה או לא היה?

תומר רוזנר: לא היה.

איילת וסרמן: אז למה?

איילת וסרמן: אני באמת שואלת למה?

יואב קיש: רבותי, מי מייצג את עמדת הממשלה פה?

איריס פרנקל כהן: אני ממשרד המשפטים.

איריס פרנקל כהן: אנחנו סברנו שבאיזון שבין קידום עסקים ובין שמירה על יישום התכליות של חוק התכנון והבנייה, יכול להיות שלמרכול יש השפעה אחרת לגמרי מאותה השפעה של מסעדה.

איריס פרנקל כהן: יכול להיות שהמשאיות שמגיעות ופורקות, יש להן השפעה אחרת לגמרי.

איריס פרנקל כהן: ולכן, ככל שהדבר הזה כבר נשכח והבנו גם מהשטח שהבעיה הגדולה היא אותם עסקים שכבר ממילא פועלים בשימוש חורג שנים, ואל תעצרו אותנו עכשיו – במקרים האלה אנחנו כן מוכנים - - -

יואב קיש: אוקי.

איריס פרנקל כהן: אגב, שימוש חורג זה לא סיפור ארוך.

איריס פרנקל כהן: אתה מגיש בקשה - -

ניר קפלן: לשנה?

איריס פרנקל כהן: למה שנה?

נפתלי קאיקוב: אדוני היושב ראש, ברישוי עסקים יש מסלול שנקרא היתר זמני ורישיון עסק.

נפתלי קאיקוב: בהיתר בנייה אין את זה.

יואב קיש: לכמה זמן ההיתר הזמני?

נפתלי קאיקוב: יום ההיתר הזמני הוא עד שנה, אנחנו רצינו להגדיל אותו לשלוש שנים כי ראינו שגורם מס' 1 לכך שאין רישיונות עסקים במדינת ישראל היום אחרי שכבאות עשו מהפכה מאוד טובה ויפה, תכנון ובנייה כרגע מככבים במקום הראשון.

נפתלי קאיקוב: זאת אומרת, שכ-30% מהעסקים במדינת ישראל ואפילו יותר, אין להם רישיון לפי התכנון והבנייה.

נפתלי קאיקוב: עכשיו, תכנון ובנייה זה יש היתר, אין היתר, יש היתר, אין היתר.

נפתלי קאיקוב: יש מושג ברישוי עסקים והוא שונה מחוק התכנון והבנייה, מושג שנקרא "היתר זמני".

נפתלי קאיקוב: עכשיו, אם אפשר כבאות לצאת בתכנית עבודה ולתת רישיון בהיתר זמני שבעל עסק עושה ומקדם, אפשר לקדם את זה.

נפתלי קאיקוב: מה הבעיה בתכנון ובנייה כשמה

נפתלי קאיקוב: נדס העיר הוא זה שמלווה את הבקשה.

נפתלי קאיקוב: הוא אומר אם זה כן או לא, הוא סטטוטורי, הוא יודע להגיד את הדברים.

יואב קיש: תשמע את תומר.

נפתלי קאיקוב: תומר, תהיה הפעם קצת לטובתי, טוב?

תומר רוזנר: הסיפור הוא כזה: שימוש חורג הוא מצב שבו אנחנו עלולים - זה לא רק היחסים שבין הרשות לבין בעל העסק.

תומר רוזנר: יש לנו גם את הסביבה שמסביבו, כפי שרמזה גברת פרנקל כהן.

תומר רוזנר: יש פה שכנים שעלולים להיפגע מזה, שלא תהיה להם הזדמנות להתנגד.

תומר רוזנר: פתאום קמים יום בהיר אחד ובקומת הקרקע של הבניין שלהם ששימשה עד היום למגורים, פתאום היא עכשיו תשמש למשרד תיווך, נכנסים אנשים ויוצאים וכו'.

תומר רוזנר: כשהם מגישים את הבקשה לשימוש חורג, יש להם הזדמנות להתנגד, הרשות המקומית שומעת אותם.

תומר רוזנר: המצב שאתם מציעים הוא שבמצב הזה ביום בהיר אחד יקומו האנשים, לא יהיה להם שום דבר לעשות נגד אותו משרד תיווך כי הוא כבר התחיל לפעול ויש לו היתר זמני - -

לירון אדלר מינקה: יהיה קשה לעור אותו גם אחר כך.

תומר רוזנר: לעומת זאת, המצב שבו כבר היה בעבר שימוש חורג במקום הזה למשרד תיווך, אז לשכנים אין הרבה מה להגיד.

תומר רוזנר: נכון שהם יכולים פורמלית להגיד אבל עמדתם כבר נשקלה, יש להניח שיש מקרים חריגים שבהם גם במצב הזה יש אולי יש הצדקה לעניין הזה אבל במצב הזה צריך לחשוב גם על הסביבה ולא רק על היחסים שבין בעל העסק לבין...

נפתלי קאיקוב: זאת הסיבה, תומר, שאנחנו מדברים על היתר זמני.

איילת וסרמן: עד הוועדה, לא אחריה.

איילת וסרמן: זהו.

יואב קיש: אבל עדין הסביבה סובלת או לא סובלת מהמציאות החדשה.

נפתלי קאיקוב: במציאות של היום, כמו שתיארת תומר - -

יואב קיש: תראו, אנחנו עושים פה רפורמה מאוד משמעותית ואני חושב שרוב רובם של העסקים הם עם שימוש חורג, ומי שעכשיו רוצה שימוש חורג, אני באמת מבין שזה יכול להיות יותר מורכב, אני מקבל את עמדת משרד המשפטים.

יואב קיש: הלאה – היינו בסעיף (3), סיימנו אותו ודיברנו.

יואב קיש: סעיף (4) בבקשה.

יואב קיש: תקריאי אותו בבקשה.

לירון אדלר מינקה: "(4) עבירה לפי חוק התכנון והבנייה שנעשתה בעסק היא המאפשרת את הפעלת העסק או את עמידתו בתנאי הרישיון או ההיתר.

לירון אדלר מינקה: "

יואב קיש: הבעיה שלי בסעיף הזה זה עניין המידתיות כי ברור שאם העבירה פוגעת בתכלית, אז זה goes without saying אבל אם העבירה היא עבירה שולית והיא עדין עבירה, אני לא רוצה להיות בסיטואציה שלמעשה בתכלית לא פגעתי אבל בגלל הניסוח הזה עכשיו המהנדס מאבד את סמכותו לאפשר.

יואב קיש: אני רוצה למצוא פתרון.

יואב קיש: אז אני מבקש לחשוב איך אנחנו מתקנים את זה.

איריס פרנקל כהן: אנחנו צריכים לחשוב על משהו יותר מידתי.

תומר רוזנר: יושב ראש הוועדה אומר ויש הרבה בדברים, שאם באמת אני מניח שהכוונה שלכם היתה למצב שבו מקבלים ערובה או משהו משמעותי מאוד שבעל העסק בא לאיזה שהוא מתחם ופתאום צריך לשים ארובה, והוא בונה ארובה של חמישה מטר גובה, ורק בגלל זה הוא יכול לקבל את הרישיון.

תומר רוזנר: לעומת זאת, אם הוא עכשיו פתח חלון בקיר - -

איריס פרנקל כהן: לא, אז לכן אמרתי מראש שאנחנו צריכים לחשוב על משהו יותר מידתי.

איריס פרנקל כהן: אפשר לחשוב על מוסך קטן אבל יש לו סככות מסביב.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אותו דבר יכולה להיות מסעדה של 300 מטר, והוא בנה פרגולה קטנה בצד לפח, לא יודע למה, לעובדים.

איריס פרנקל כהן: לא לזה הכוונה אבל אנחנו נדייק את הנוסח.

יואב קיש: כל המנגנון הזה הרי נובע מצד אחד שאנחנו רוצים לשמר את תכלית החוקים ומצד שני, לא להיות דווקני.

יואב קיש: זה שיקול דעת למהנדס העיר ופה זה יכול להתפרש כדווקנות מאוד בעייתית.

יואב קיש: אז אני מבקש לחשוב על ניסוח ולתקן.

יואב קיש: זהו.

יואב קיש: עוד לגבי תכנון ובנייה, אם מישהו רצה להתייחס או שסיימנו את העניין?

יואב קיש: תודה.

קרן גלאון: אנחנו מבקשים מהיושב ראש לשקול שוב את הנושא שיש לאדם הפרות תכנון ובנייה ובכל זאת, אנחנו אומרים שהוא יכול לקבל רישיון עסק, אנחנו אומרים שצריכים לחשוב על המסלולים.

קרן גלאון: בדיון הקודם דובר שהוא יכול להגיש עדין תצהיר ולהיכנס למסלולים.

קרן גלאון: אנחנו רוצים שתשקול להוסיף פה הערת ביניים לפחות – פה העירייה ונותן האישור לא יעבדו במקביל כי קודם אנחנו רוצים שתהיה בדיקת מהנדס, כמו שדיברנו פה בדיון.

קרן גלאון: אנחנו רוצים שאותו מהנדס - -

יואב קיש: אחד השינויים המשמעותיים שאנחנו עושים – אתם עוד פעם בהסתכלות של האחוז הקטן הבעייתי, אני מסתכל על המאסה הגדולה.

קרן גלאון: 30% הם בהפרות בנייה.

קרן גלאון: כרגע קיבלתי את הנתונים וזה לא אחוז קטן.

יואב קיש: אבל כמה מה-30% הם בהפרות מהותיות של התכלית?

יואב קיש: וכמה מהם זה הפרות?

קרן גלאון: את זה מישהו צריך לבדוק ולדוגמה, האם הוא יכול להיכנס להיתר מזורז א' ששם הוא פותח - -

לירון אדלר מינקה: לא, את זה כתבנו.

לירון אדלר מינקה: בהיתר מזורז א' ובתצהיר כבר הצענו כאן בנוסח שבתצהיר ובהיתר מזורז א' אפשר יהיה להתנגד.

לירון אדלר מינקה: זאת אומרת, המהנדס יהיה חייב להודיע, כתבנו.

לירון אדלר מינקה: אם יש לי - - - של תכנון ובנייה, המהנדס יהיה חייב להודיע בתצהיר ובהיתר מזורז א' ותוכלו להתנגד.

קרן גלאון: אבל אין לנו זמן כי הרי בהיתר מזורז א' - -

לירון אדלר מינקה: נכניס את זה - - -

יואב קיש: אמרנו שזה ייכנס.

יואב קיש: בשבוע הראשון הוא מודיע לכם, חמישה ימים, שיש עבירה של חוקי תכנון ובנייה ואתם מקבלים את זה ויכולים אוטומטית להחליט שאתם - -

קרן גלאון: לכן צריכים להכניס פרק זמן שיאשר שהוא עדין לא פותח פה כי אחרת אם הוא כבר פתח?

לירון אדלר מינקה: אז אם את מתנגדים הוא לא יכול לפתוח.

יואב קיש: דיברנו על זה ארוכות בישיבה הקודמת.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: הישיבה נעולה.