ועדת המשנה לבחינת מוכנות העורף, כנסת 20, פרוטוקול מספר 33, 2018-05-15 11:33

עמיר פרץ: שלום לכולם.

עמיר פרץ: אנחנו מברכים את כל מי שהגיע.

עמיר פרץ: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת המשנה להגנה על העורף.

שמואל לטקו: הדיון פתוח לא חסוי לפי סעיף 120.ב.2 לתקנון הכנסת.

שמואל לטקו: משמעות הדבר שהפרוטוקול יפורסם.

עמיר פרץ: יש מישהו מחברי הכנסת שמתנגד לפתוח את הישיבה?

עמיר פרץ: אין.

עמיר פרץ: אנחנו מקיימים את הישיבה גם בצל האירועים בצפון ונכון שתשומת הלב נתונה היום לדרום, אבל אנחנו יודעים יפה מאוד כיצד החיכוך והעימות יכול לעבור מזירה לזירה.

עמיר פרץ: אני רוצה להדגיש שהישיבה הזאת מתכנסת בתיאום עם מרכז השלטון המקומי, יו"ר מרכז השלטון המקומי חיים ביבס נמצא כאן וראשי ערים מכל המגזרים למיניהם ונמצאים כמובן גם חברי מועצות עיר וסגני ראשי ערים שהגיעו להשתתף בדיון, כאלה שיש להם מעמד בעירייה שלהם, שמחזיקים את תיקי הביטחון וכולי.

עמיר פרץ: נמצא איתנו גם נציג המועצות האזוריות, אמיר שמייצג אותם וודאי גם יציג את עמדתם.

עמיר פרץ: הדיון הזה הוא דיון שצריך להתנהל באופן מאוד מאוד מדויק.

עמיר פרץ: אנחנו לא נאפשר כאן מצב שבו תהיה סטייה מהמסלול שאנחנו תיכננו, אנחנו בעיקר רוצים להקדיש את הזמן הזה כדי לשמוע ולהגיע למסקנות באשר למוכנות של השלטון המקומי, שם אנחנו מתמקדים.

עמיר פרץ: אני רוצה לומר כפתיחה שאמנם תשומת הלב עכשיו נמצאת בדרום אבל העימות בצפון הוא עימות שיכול להתרחש, אנחנו נהיה זהירים מאוד בכל משפט שאנחנו אומרים, אבל בהחלט כל אחד מבין שהאירועים האחרונים שהיו בצפון הארץ הם אירועים שנבחנים גם מההיבטים של מערכת הביטחון כולה, של צה"ל, אבל וודאי שהשלטון המקומי ואנחנו כוועדת המשנה לא יכולים להתעלם מכך.

עמיר פרץ: רוצה לומר שאתם היום חוזים במה שמתרחש בדרום, והעובדה שהחמאס בחר לעצמו נתיב של עימות אזרחי במידה מסוימת מראה על כך שהוא מבין שבשאלות הצבאיות שהוא פיתח, גם נושא הטילים תלולי המסלול, גם המנהרות ההתקפיות למיניהן, למעשה בדרום ניבנה מודל שהוא מודל נכון שמאפשר לקיים את המשפט של שיגרה בחירום.

עמיר פרץ: המבחן של מדינת ישראל היא הבטן הרכה שלה .

עמיר פרץ: הבטן הרכה היא העורף וכאשר אנחנו איננו מצליחים לקיים חיי שגרה בעת מתיחות או בעת עימות, גם במדרגה הזאת וגם במדרגה הזאת, למעשה אנחנו יכולים למצוא את עצמנו עם תמונות קשות שההישגים הצבאיים לא יוכלו לכסות עליה ולכן אני חושב שהמודל שבנינו בדרום הוא מודל נכון וצריך לנסות להעתיק אותו.

עמיר פרץ: השילוב בין הגנה פסיבית להגנה אקטיבית, עם כל הפרמטרים המבצעיים ועם כל השאלות של מה התיעדוף, הוא דבר נכון.

עמיר פרץ: השקט בצפון הוא שקט שאמור להיבחן.

עמיר פרץ: חברי הוועדה כאן לא - - -, אבל מה שקורה בצפון שיש פה שני גרפים שנעים בכיוון הפוך.

עמיר פרץ: הגרף של האיום הביטחוני נע במסלול אחד, גם בשאלת רמת האיום, הדיוק של האיום, עוצמת האיום והיקף האיום.

עמיר פרץ: לעומת זאת, הגרף של ההתגוננות בעורף נע בקצב הרבה יותר איטי.

עמיר פרץ: זה צריך להיות הפוך כי זה לא הצרכים שנבחנו לפני 12 שנים בעת מלחמת לבנון השנייה, הצרכים היום הם הרבה יותר גדולים ומקיפים כי גם גרף האיום השתנה ולכן צריך לקחת את זה בחשבון.

עמיר פרץ: אני רוצה לסכם במשפט אחד ולומר, לפנות לשר האוצר ולראש הממשלה.

עמיר פרץ: תראו, יש עודפי הכנסות במדינת ישראל.

עמיר פרץ: היום.

עמיר פרץ: אז יכול להיות שתקבלו החלטה להוריד אחוז במס הכנסה, מחצית מהאוכלוסייה ממילא לא נהנית מאותה הפחתה במס הכנסה כי מחצית מהאוכלוסייה כמעט לא משלמת מס הכנסה.

עמיר פרץ: היא לא מגיעה לרף המס.

עמיר פרץ: אז אוקיי, אז המחצית השנייה, רוב האנשים שנמצאים כאן שייכים אליה אז כל אחד יקבל עוד 100 או 200 שקל למשכורת שלו.

עמיר פרץ: זה לא מה שיציל פה אף אחד.

עמיר פרץ: אין לי ספק שגם אם היינו עושים משאל בקרב אלה שעתידים ליהנות מאותה הפחתת מס, והיינו אומרים להם "במקום שתקבלו הפחתות מס בשנה-שנתיים הקרובות אנחנו רוצים לייעד את כל הכסף להגנה על העורף לצמצום הפערים, לשיפור המצב של הגנת העורף", אני בטוח שהיינו מקבלים תשובה חד משמעית שרוב האזרחים בישראל היו תומכים.

עמיר פרץ: מה עוד שכשאתה מדבר על השקעה בהגנה על העורף אתה מדבר על השקעה חד פעמית.

עמיר פרץ: זה לא כמו שאתה מוריד מס הכנסה ובשנה הבאה תצטרך למצוא תקציבים נוספים כי אתה תצטרך לשלם את זה גם בשנים הבאות.

עמיר פרץ: פה כל שקל שאתה משקיע הוא שקל שישרת את המדינה הזאת, ישרת את כל המערכות.

עמיר פרץ: אני במשפט סיכום אומר, הערכתנו היא שמדובר בטיפול הן בתשתיות והן במוסדות ציבור והן בסופו של דבר הממ"ד האישי הוא הדבר הנכון, ואנחנו מקווים מאוד לקדם שני חוקים שמונחים כאן על ידי חברי הועדה.

עמיר פרץ: החוק הראשון הוא חוק שהונח על ידי איל בן ראובן וחברים אחרים למיגון הצפון באופן ספציפי, החוק השני זה חוק שהונח על ידי יו"ר הוועדה, ואני מברך את יו"ר הוועדה שהצטרף אלינו, אבי דיכטר, שרואה בנושא הזה נושא מאוד חשוב ומשתתף בכל ישיבת ועדת משנה ואני מאוד מאוד מקבל ממנו, כולנו מקבלים את כל הגיבוי וההצעה שהוגשה היא הצעה לתת פתרון לכל אותם בתים שלא ניבנה להם ממ"ד, החל מ-1992 אנחנו מבינים שכל בית בישראל לא מאושר מבלי שיש לו ממ"ד בתכנית הבניה שלו, אבל כל המשפחות שבנו את ביתן לפני נמצאות במצב שונה לחלוטין מבחינת הביטחון האישי.

עמיר פרץ: עד כאן.

עמיר פרץ: אם יו"ר הוועדה רוצה לומר משהו, קודם אתן ליועץ המשפטי.

עמיר פרץ: בבקשה.

עידו בן יצחק: אני אתייחס בכמה מילים, גם חילקתי לכם חברי הכנסת מסמך יותר מפורט לגבי מה התפקידים שמיועדים לרשויות המקומיות בחירום לפי החוקים של מדינת ישראל, אחר כך תהיה התייחסות יותר מפורטת של הגופים לגבי נהלים והסדרות אחרות, לפחות לגבי החוקים, יש שני חוקים מרכזיים שמסדירים את הדבר הזה, אחד הוא חוק ההתגוננות האזרחית, חוק הג"א שמסדיר את הפעילות של פיקוד העורף בתפקידו כהג"א ויש פה גם תפקידים לרשויות המקומיות, והחוק השני הוא פקודת העיריות שמסדירה את כלל תפקידי העיריות, פקודת המועצות המקומיות עושה את הדברים המקבילים לגבי מועצות מקומיות ומועצות אזוריות ושם גם יש לרשויות המקומיות תפקידים בחירום.

עידו בן יצחק: בראש ובראשונה מבחינת יחסי רשויות מקומיות - הג"א, אז בין התפקידים של הג"א עצמו זה לתאם אתת פעולותיהם של משרד הממשלה, רשויות מקומיות ומפעלים פרטיים ומכאן נגזרת מערכת יחסים בין הג"א לבין הרשויות המקומיות.

עידו בן יצחק: אין יותר מדי פירוט בחוק לגבי המהות של התיאום הזה.

עידו בן יצחק: עניין נוסף הוא התקציב, תקציב הג"א מגיע בחלקו מהרשויות המקומיות ובמקביל יש גם הוראות שמחייבות את הרשויות המקומיות להקצות תקציבים אצלן לצרכי התגוננות אזרחית.

עידו בן יצחק: הנושא הזה מוסדר מדי שנה בחוזרי מנכ"ל של משרד הפנים, הסכומים והייעוד של הכספים האלה.

עידו בן יצחק: בפקודת העיריות יש תפקיד מרכזי לרשות המקומית של הכנת המשק לשעת חירום.

עידו בן יצחק: המונח "משק לשעת חירום" לא מוסבר בפקודה, גם בהחלטת הממשלה על הפעלת מל"ח אין יותר מדי פירוט אבל ברמה העקרונית הכוונה היא לאספקת מוצרים ושירותים חיוניים.

עידו בן יצחק: לעניין הזה גם אמור להיות תקציב ייעודי, למיטב הבנתי התקציב מועבר בדרכים אחרות, אבל עד כמה שאני מבין אכן מועבר.

עידו בן יצחק: אם אחרת יחלקו עלי כמובן.

עידו בן יצחק: עוד עניין בהקשר הזה, בכל רשות מקומית אחת הוועדות הסטטוטוריות היא ועדת מל"ח, היא גם אחת משתי הוועדות היחידות לצד ועדת ההנהלה שבראשה עומד ראש הרשות בעצמו.

עידו בן יצחק: תפקיד נוסף של הרשות הוא בכל מה שקשור למקלטים ציבוריים ומחסות ציבוריים, הרשות היא זו שצריכה, אם מורה לה הג"א להתקין – זה כבר לא כל כך נעשה לאחרונה אבל יש את הסמכות הזאת – להתקין מקלטים ציבוריים, ובאלה שקיימים להחזיק אותם ולדאוג לאספקה לציוד שלהם.

עידו בן יצחק: יש לה גם סמכות להועיד מקומות למחסות ציבוריים אם לצורך העניין יש חניון תת קרקעי גדול, הרשות יכולה להפוך אותו למחסה ציבורי.

עידו בן יצחק: הסדר חדש יחסית שקיים נוגע לסיוע לרשויות מקומיות אחרות.

עידו בן יצחק: רשות מקומית ברמה העקרונית יכולה לפעול רק בתחום שלה, אבל במקרים שבהם רשות מקומית שנמצאת באזור שיש בו מקרה מיוחד בעורף או אירוע חירום, רשות מקומת אחרת, יש הסדר מפורט בפקודת העיריות שבו היא יכולה לסייע לרשות בין באמצעות כח אדם ובין באמצעות משאבים כאלה ואחרים.

עידו בן יצחק: התפקיד האחרון שהוא פחות בהקשר שלנו אבל הוא גם קיים, רשויות מקומיות מוגדרות כגופי הצלה באירועי חירום אזרחיים שהם באחריות המשטרה.

עידו בן יצחק: אלה עיקרי ההסדרים שיש כיום.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אני מבקש מיו"ר מרכז השלטון המקומי חיים ביבס בבקשה.

חיים ביבס: חברים בוקר טוב, ראשית אני רוצה להודות ליו"ר ועדת המשנה לשר הביטחון לשעבר עמיר פרץ שבטווח של שלושה שבועות מהרגע שהשלטון המקומי נפגש איתו, יזם את הדיון שהוא דיון משמעותי גם להודות ליו"ר ועדת החוץ והביטחון שגם שוחחנו איתו בנושא הזה, נושא חשוב, נושא שאנחנו מדברים עליו כבר הרבה מאוד חודשים.

חיים ביבס: האתגרים כמו שאתם רואים הם עצומים, וכל מה שקורה בדרום זה כאין וכאפס לעומת הצפון משום שהדרום בעשור האחרון עבר מוכנות משמעותית והוא מוכן הרבה יותר מאשר הצפון, בטח ובטח אזורים מסוימים גם בתוך הצפון.

חיים ביבס: צריך להבין שהפערים היו הם פערים מאוד מאוד גדולים.

חיים ביבס: עיקר הפערים הם פערים תקציביים, משום העובדה שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא, ונמצא פה אלוף פיקוד העורף, עובדים לא רק בשיתוף פעולה מלא אלא מייצרים הרבה מאוד דברים ששנים לא קרו.

חיים ביבס: אני אומר באמת, לא אומרים שבחו של אדם בפניו, אבל מאז שהוא נכנס זה הגביר בכמה וכמה רמות את שיתוף הפעולה, עדיין, גם הוא וגם אנחנו לא נוכל להביא א תזה לאן שאנחנו רוצים אם לא יצמצמו טווחים.

חיים ביבס: גם ה-500 מיליון של היערכות של המוקדים שצריך לצמצם אותם מחמש שנים, מבינים כולם שבעוד חמש שנים יכול להיות שנהיה בכלל במקום אחר ולכן נצטרך לצמצם את זה הכי מהר שאפשר בשנה הקרובה או לכל היותר לפרוש את זה אולי קצת גם על פני שנה הבאה.

חיים ביבס: הנושא של אפס-עשרים ששם גם אמרת ובצדק, מדינת ישראל יש לה בקופת מינהל מקרקעי ישראל מרשויות כמוני ועוד רשויות רבות למעלה מ-7 מיליארד שקל שהם עודפים שנמצאים לא במסגרת התקציב אפילו ואין שום סיבה שבעולם שאת הפער שמגדירים אותו במקסימום 2 מיליארד שקל, הפער הזה בפרישה ניתן יהיה לסגור כי בסוף בטחון העורף הוא הדבר המרכזי.

חיים ביבס: שמענו רק את אדון נסראללה שלשום שמסביר כמה העורף שלנו חשוף, הוא יודע בדיוק את מה שכולנו יודעים.

חיים ביבס: זה לא סוד ולא שום דבר אחר.

חיים ביבס: אני חושב שככל שנבין, אם כולם יסתכלו בחור בגרוש ויתחילו להתעסק עכשיו שהכסף הזה נפרוש אותו בחמש או בעשר שנים, אנחנו נמצא את עצמנו בקטסטרופה הבאה מוציאים יותר משום שברגע שקורה משהו, אף אחד כבר לא עושה חשבון לכסף, מבינים שזה באותו רגע.

חיים ביבס: אני חושב שהקידום של החוק הוא דבר מהותי ומשמעותי, פעם אחת ולתמיד שיהיה משהו מוגדר.

חיים ביבס: אנחנו לא צריכים להיות תמיד כמו עניים בפתח ובאים כשקורה משהו, לקבל משהו ואחר כך כשכבר לא קורה שום דבר מתעלמים, קחו לדוגמה את נושא האבטחה בגני ילדים.

חיים ביבס: כאשר היה מהלך של דקירות, האוצר היה מוכן לשלם גם 100 ומשהו מיליון שקל, קיימנו דיונים איתם וברגע שהעסק נרגע הם אפילו לא מוכנים לתת 40 מיליון שקל, למה?

חיים ביבס: כי זה כבר לא נושא על הפרק.

חיים ביבס: לכן היום זה על הפרק, צריך להביא את המוכנות כמה שיותר ואני חשוב שהגיע הזמן לקחת את שיתוף הפעולה המדהים שיש לנו עם פיקוד העורף, השלטון המקומי, צריך לאגם הרבה מאוד משאבים.

חיים ביבס: בכלל, אני חושב שהוועדה גם צריכה לצאת ביחד עם השלטון המקומי, לקיים סיור בצפון כדי להסתכל מקרוב על הפערים האמתיים, ככל שתראו את זה יותר קרוב ככה נוכל להגדיר ולהבין בקשה לממשלה לצד החוק שאתם מקדמים שהוא מדהים, לצד זה כמובן לקדם את נושא התקציבים כי זה הדבר המהותי והמשמעותי היום, להתעסק לביטחון העורף.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: עמיר ריטוב, בבקשה, מועצות אזוריות.

עמיר ריטוב: בוקר טוב.

עמיר ריטוב: האמת שבימים כאלה אני חש גאווה להיות שלטון מקומי שאנחנו בעצם התושבים שנמצאים בצפון ובדרום מקיימים שגרה בימים כאלה וזה בעצם מעיד על החוסן שלנו.

עמיר ריטוב: אני ברשות

עמיר ריטוב: כם רוצה להתייחס למספר נושאים, שלחנו נייר עמדה מסודר לכל חברי הוועדה ששם ירדנו לרזולוציה של פירוט איזה בעיות יש לנו במועצות האזוריות.

עמיר ריטוב: אנחנו אבל חייבים לציין את השיפור ההדרגתי שחל במשך השנים בכל הנושא של המוכנות בהיערכות שלנו אבל עדיין יש פערים ועליהם אני ארצה קצת לפרט.

עמיר פרץ: אתה רק תעשה פתיחה, תפרט יותר מאוחר אחרי שנשמע את הגופים.

עמיר פרץ: תשלים את הפתיחה כי נתתי לכם, למרות שרציתי קודם לתת לגופים לדווח ואתם תתייחסו.

עמיר ריטוב: אז אני אומר כך, בסדר, אני אפרט בשלב יותר מאוחר, רק אני אומר בקצרה שאם אנחנו מסתכלים עלינו כמרכז המועצות האזוריות ומועצות אזוריות אנחנו נמצאים גם במצב שבו אנחנו יודעים גם לקלוט מקרים של פינוי של תושבים, דבר ראשון.

עמיר ריטוב: דבר שני, יש לנו פער של מיגון שהתחלתם לדבר עליו בעיקר בצפון, יש לנו בעיות יותר נקודתיות של מועצות אזוריות שנעלה אותן כפי שאמרת בהמשך.

עמיר פרץ: תודה.

חיים ביבס: אפשר להוסיף אדוני היושב ראש בעיקר, זאת אומרת יש לנו בעיה בצפון, ובמגזר הערבי עוד יותר.

חיים ביבס: אם שם יש לנו עוד כמה דברים שאפשר להתלות בהם, במגזר הערבי - - -

עמיר פרץ: אנחנו מתחילים.

שמואל לטקו: אם אפשר מר ביבס, התבקשת לפני שפיקוד העורף עובר לסקירה, גם אתה וגם רח"ל, לגבי איך אתה רואה גם לפי החוק, כמו שאמר היועץ המשפטי וגם בכלל, לגבי מי אחראי להכין את הרשויות ל מצבי חירום, האם זה ראש הרשות, ה אם זה רח"ל, האם זה פקע"ר.

עמיר פרץ: בואו, סליחה.

עמיר פרץ: רח"ל בבקשה.

ווה צוק רם: בוקר טוב.

ווה צוק רם: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה שיש בינינו לבין פיקוד העורף וחלוקת העבודה בינינו לבין פיקוד העורף.

ווה צוק רם: בעצם על פי ההסדרה שעשינו עם פיקוד העורף, פיקוד העורף לקח את הכנת הרשויות המקומיות לידיו - - -

עמיר פרץ: מה החוק אומר?

ווה צוק רם: החוק, מי שאחראי, הכנת הרשויות המקומיות היא על משרד הפנים.

עמיר פרץ: זו ההגדרה.

עמיר פרץ: אוקיי.

עמיר פרץ: אני מבקש מאלוף הפיקוד, כיוון שגם הרשויות המקומיות ציינו שהן עובדות בתיאום מסונכרן עם פיקוד העורף ורח"ל אומרת כאן שבפועל הטיפול ברשויות המקומיות הועבר לפיקוד העורף למרות שהחוק בעצם מטיל את האחריות למשרד הפנים ואנחנו נחזור למשרד הפנים.

עמיר פרץ: בבקשה האלוף תמיר.

תמיר ידעי: בוקר טוב לכולם.

תמיר ידעי: אני לא אחזור באריכות על הדברים שאמרו לפניי אבל בסך הכל הכללי אני חושב שבאמת לפחות בתקופה שאני נמצא, אנחנו זוכים לשיתוף פעולה מלא ואני יכול רק לומר דברים טובים בשבחם גם של ראשי הרשויות, גם של השלטון המקומי, רח"ל ומשרדי ממשלה השונים.

תמיר ידעי: אנחנו נציג את תמונת המצב כפי שהתבקשנו בהתאם להמלצה ונאמר גם כמה דברים בהקשר של הפערים בהמלצות.

תמיר ידעי: בפתח הדברים אני כבר אצלול לשאלה שלך מלפני דקה.

תמיר ידעי: אנחנו גם בהתאם להסדרה שביצענו מול רח"ל וגם בהתאם להסדרות שונות שאנחנו עושים מול משרדי הממשלה השונים, אנחנו מובילים את פעילות המשולבת צריך לומר, לשיפור המוכנות של רשויות החירום.

תמיר ידעי: בתוך זה יש אותנו, יש את רח"ל, משרד הפנים, משרדי ממשלה, שלטון מקומי, כמובן מועצות אזוריות ועוד גופים שכל אחד יש לו חלק בדבר.

תמיר ידעי: התשתית הנורמטיבית, זה נושא שצריך להיות מטופל בטווח הארוך.

תמיר ידעי: בטווח הקצר אני אומר ככה, שכל אחד יכול למצוא בתוך מערכת החוקים במדינת ישראל כיום חלק בתוך האחריות שלו ברשויות המקומיות.

תמיר ידעי: החל בתור"ה כמי שמרכזת את המל"ח, בשלטון המקומי באחריות הכוללת שלו, משרד הפנים במה שהוא צרך לעשות, אנחנו בתחום ההג"א, כך שאין פה גורם אחד שלוקח את הבעיה או לוקח את הסוגיה של הרשויות המקומיות ויודע לטפל בהן מצד לצד בהקשר החוק.

תמיר ידעי: לכן אני חושב שבתקופה האחרונה גם התגבשה מערכת הבנות, גם מערכת של שיתופי פעולה.

תמיר ידעי: אני חושבה שהתפתחו לא מעט מנגנונים ותהליכי עבודה שמאפשרים לנו לעבוד ביחד ולטפל ברשויות המקומיות.

תמיר ידעי: אני חושב שבתקופה האחרונה יש גם שיפור משמעותי, אגב משני הצדדים.

תמיר ידעי: אני רואה מחויבות גדולה של ראשי הרשויות ואני חושב שהקשר שלנו איתם הוא משמעותי וטוב וגם מתפתחת פה לדעתי גם מודעות גם מוכנות ובסך הכל הכללי יש גם לא מעט דברים טובים לומר על מה שיש, למרות הפערים הקיימים.

תמיר ידעי: זה בחלק הנורמטיבי.

תמיר ידעי: בחלק המהותי אני אומר שאנחנו בחרנו לעסוק או הגדרנו את הרשויות המקומיות כלבנת היסוד מכיוון שהמצב במדינה שלנו הוא כזה שהשלטון המרכזי באמת באמת בו יש את המדיניות, את המשאבים וגם את סדר העדיפויות ומה שקרוי אצלנו מחוזות, הם בעיקר לזמני שגרה ואינם מחזיקים ביכולות אופרטיביות לחירום ולכן אני חושב באופן אישי ואני מקווה שגם אנחנו לא חלוקים פה, שהרשות היא המקום הראשון שמחבר בסוף את הצרכים עם הפתרונות וככל שאני מבין, שם צריך להיות עיקר המאמץ שלנו בהקשר הטיפול ביכולות ואני אומר על זה מילה אחת.

תמיר ידעי: אנחנו לקחנו את המוכנות של רשות מקומית ביחד עם השותפים השונים, גיבשנו מודל שהוא מוסכם על כולם והוא תפקידו לעשות שלושה דברים: אחד הוא מספק לנו מודל שדרכו אנחנו מעריכים את הרשויות, הדבר השני זה היכולת שלנו לסווג אותן והדבר האחרון זה לבנות תכנית עבודה מתועדפת שמתייחסת גם למצבם אבל לא פחות מכך לאיום, ולבנות מענה לכל אחד מהרכיבים.

תמיר ידעי: באופן כללי הרכיבים מופיעים פה, אני לא אעבור, אני רק אצלול לחלקם.

תמיר ידעי: מה שאינו מסומן בכתום, ירחיבו אחרי זה משרדי הממשלה.

תמיר ידעי: אנחנו בנינו תכנית שהיא תכנית רב שנתית, מתואמת עם כל הגופים ותוך ההצגה אני אענה גם על חלק מהשאלות שנשאלנו במצע.

תמיר ידעי: אז בתוך הדבר הזה בחלק שקשור בתשתית מקצועית לפיקוד ושליטה, אנחנו עד כה מיפינו 178 רשויות מקומיות מתוכן 13 ללא מרכז הפעלה, ו-52 מהן זה כאלה שנדרש מהן שיפוץ.

תמיר ידעי: אותו דבר לגבי מפקדות או צוותי החירום הישוביים, שם אנחנו מיפינו 14 מועצות אזוריות ובסף הכל הכללי עד כה שופצו 53 מפקדות ועשרה רשויות שבהן טיפלנו גם ברובעים.

תמיר ידעי: בכל מה שקשור באמצעים, בסך הכל הבשורה הכי גדולה שאנחנו מביאים במהלך השנה זו מערכת שו"ב שהתחלנו להטמיע אותה ברשויות, בחמש היא כבר הוטמעה, אני מקווה שעד סוף השנה נטמיע אותה ב-55 נוספות.

תמיר ידעי: זה אתגר משמעותי, לא בטוח שנצליח.

שמואל לטקו: זה השו"ב הלאומי?

תמיר ידעי: זה השו"ב שחלקו יהיה תשתית לשו"ב הלאומי.

שמואל לטקו: סוכם כבר מה השו"ב הלאומי?

תמיר ידעי: מל"ל סיכם.

תמיר ידעי: השו"ב הלאומי בנוי מרדיו וסולאר ולאחר מכן תשתית של שו"ב שתחילתה במפ"מ מג"ד למטה, בסופה בראש הרשות והולכת בסופו של יום עד לומ"ה ולמנ"ל, ובאופן כללי זה חלק, זו שכבה אחת מתוך כל מה שקשור לשו"ב הלאומי.

תמיר ידעי: בסך הכל היא התחילה להיות מוטמעת, אנחנו בשיתוף פעולה גם עם השלטון המקומי רוצים להכניס שם גם פיצ'רים שקשורים לשגרת הרשות המקומית כדי שזה תהיה מערכת שתופעל גם בשגרה ולא רק בחירום.

תמיר ידעי: קנינו לא מעט אמצעים שקשורים ביכולת חילוץ ובחפ"ק והתקנו מערכות - - - בעיקר במועצות האזוריות כדי לאפשר יכולת פו"ש.

תמיר ידעי: בהקשר של התפיסה ושל כתיבת המענה לתרחיש הייחוס, בסך הכל הכללי אנחנו עם 30% מהרשויות שכבר המענה נכתב ויש טיפול מיוחד באוכלוסייה או בישובים הערבים ששם משרד הפנים שכר חברות אזרחיות שעוזרות להם לגבש את המענה, עד כה נרשמו 46 ו-39 נמצאים בתהליך שאני מקווה ש- - -

עיסאווי פריג': מה זה הטיפול המיוחד?

תמיר ידעי: לרשום תפיסה מבצעית שחלקה קשור באיום הייחוס, חלק קשור בממשקים עם משרדי ממשלה, פיקוד העורף וכולי, צריך ידע ייחודי.

תמיר ידעי: משרד הפנים נותן את הכלי הזה עבור הרשות שיעזור לה לרשום את התפיסה הזו.

תמיר ידעי: אימונים והכשרות – אני אגע פה בארבעה נושאים, אחד זה מודל האימונים, הדבר השני זה בהכשרות הייעודיות, שני הדברים האחרונים קשור למינהלת אימוני הרשויות והסימולטור של פיקוד העורף.

תמיר ידעי: אז ראשית לגבי המודל, מכיוון שיש 255 רשויות ועוד שתי רשויות תעשייתיות, פיצלנו או עשינו מודל שבסופו של דבר מביא לכדי שיכלול שני דברים: אחד זה את רמת האיום על המודל וכמות התושבים.

תמיר ידעי: אנחנו פיצלנו את זה לשתי קבוצות, רשויות שהן מעל 40,000 תושבים מאוימות וכאלה שהן פחות מאוימות ומתחת ל-40,000 ואנחנו עושים להן מתכונת אימון שונה.

תמיר ידעי: מתכונת האימון הראשונה מדברת על שנה אימון מלא, שנה שניה אימון מלא ושנה שלישית זה ביקורת והשתלבות בתרגיל העורף הלאומי, זה עבור המאוימות יותר, ועבור המאוימות פחות, תרגיל רשותי מלא פעם אחת בשנה הראשונה, בשנה שניה חד יומי לצורך העניין אימון מפקדה או מפקדות, והחלק האחרון קשור, בשנה שהם עושים ביקורת, בנוסף בנינו מינהלת שבנויה לא על אנשי צבא אלא על אנשים אזרחיים שכולם אקסים, אקס מנכ"ל עיר, אקס יחסי ציבור או לא משנה כרגע, בהתאם למכלולים השונים ברשות, ובסך הכל זה עובד טוב.

תמיר ידעי: השנה זה נכנס וזה בינתיים מוכיח את עצמו בצורה טובה מאוד.

תמיר ידעי: צריך לומר שהאימון הוא מרמת הפרט, מאותו בעל מקצוע לצורך העניין ועד רמת הרשות המקומית כולה.

תמיר ידעי: לגבי הסימולטור, לפיקוד העורף יש סימולטור שאנחנו מביאים את הרשויות להתאמן בו.

תמיר ידעי: האחרונה שעשתה אימון זו רהט, שבאה, עשתה אימון טוב מאוד, מלא, צריך לומר פה מילה טובה.

תמיר ידעי: אנחנו משדרגים אותו השנה באופן שהוא יוכל לדמות טוב יותר את מצב האמת, לתרגל טוב גם צוותים שכאילו יוצאים לשטח בעזרת טכנולוגיה מתקדמת ונוכל לתעל ולתחקר את האימון בצורה טובה יותר.

תמיר ידעי: עד כה 65 רשויות עשו את האימון ו-20 נוספות מתוכננות עוד השנה לעשות את האימון.

תמיר ידעי: מילה לגבי הכשרות.

תמיר ידעי: קודם כל בעיני זה המפתח ליכולת שלהן לתפקד בחירום בצורה טובה.

תמיר ידעי: צריך לומר שמצד ימין מופיעות כל ההכשרות שאנחנו עושים.

תמיר ידעי: השלוש התחתונות זה כאלה שפתחנו אותן רק השנה, אבל הארבע העליונות, מנכ"לים, אוכלוסייה, חינוך ומידע לציבור זה פועל כבר שנה שלישית לדעתי, ובסך הכל הכללי גם יש היענות וגם מרבית האנשים מוכשרים ואנחנו עכשיו ברמה שהתחלנו כבר להיות מסוגלים לקיים מעקב אחר מי מוכשר באיזו רשות ובעצם נעשית תכנית הכשרה שבסופו של היום האנשים שעושים בתפקידים לחירום יהיו האנשים שמוכשרים.

תמיר ידעי: לגבי הכשרה של מה שאנחנו קוראים מענה מבצעי ראשוני, השנה עשינו פרויקט שנקרא פרויקט אורי שמכשיר תלמידי כיתות י' לחילוץ ראשוני, בסך הכל פרויקט מבורך עם תוצאות טובות מאוד שקשורות גם בחירום אבל גם בדברים שאינם קשורים בחירום.

תמיר ידעי: הכשרנו עד כה 60,000 תלמידים בשנת הלימודים האחרונה ואני מקווה שלדבר הזה יהיה המשך בשנה הבאה.

אבי נעים: תגיד שאין תקציב לשנה הבאה.

תמיר ידעי: אנחנו עובדים שיהיה, כרגע צודק.

איילת נחמיאס ורבין: בשביל זה אנחנו פה.

אבי דיכטר: לא הבנתי.

אבי דיכטר: מה זאת אומרת אין תקציב לשנה הבאה?

אבי דיכטר: 2019?

אבי נעים: כרגע אין פתרון לתלמידים בשנת הלימודים הבאה, תלמידי כיתות י'.

אבי נעים: כל הפרויקט המבורך שבוצע השנה.

תמיר ידעי: אנחנו הכשרנו השנה 60,000 תלמידים.

תמיר ידעי: זה פרויקט מצוין שאגב מלווה גם במחקר של אוניברסיטת תל אביב, מוכיח דברים שבאמת לא התכוונו אליהם, ובאופן באמת יוצא דופן מהמסוגלות של האנשים, מעורבות חברתית, מגזרים לעומת תלמידים, בנים-בנות, באמת פרויקט נפלא.

תמיר ידעי: בשנה הבאה אנחנו קצת עם קשיי תקציב או עם קשיי תקציב, אנחנו מנסים לארגן שיתוף פעולה עם משרד החינוך.

איילת נחמיאס ורבין: מי תיקצב את זה עד עכשיו?

תמיר ידעי: מי שתקצב את זה עד עכשיו זה משרד הביטחון רח"ל.

איילת נחמיאס ורבין: בלבד?

תמיר ידעי: בלבד.

תמיר ידעי: אנחנו עכשיו מנסים לעשות ג'וינט בינינו לבין רח"ל לבין משרד החינוך ואני מקווה שנצליח.

עמיר פרץ: מה העלות של זה?

תמיר ידעי: העלות, אנחנו מדברים על משהו באזור ה-12-13 מיליון שקל בשנה.

איילת נחמיאס ורבין: ל-60,000 תלמידים.

אבי נעים: כן.

עמיר פרץ: תנו לו להתקדם.

מרדכי יוגב: תמיר היה גם תקצוב למכלול ישיבות ההסדר שיעורי א' וב' שיהיו בתוך העניין מגויסים.

מרדכי יוגב: איפה זה עומד, אתה יודע?

תמיר ידעי: אני לא בקיא כדי לומר לך את זה.

תמיר ידעי: אני מוכן לבדוק, עד שנצא מהישיבה בטח תהיה תשובה.

תמיר ידעי: לגבי הכשרות סער שזה הצוותים של הרשויות המקומיות, סך הכל הכשרנו במהלך השנה כ-3,000 איש וזה תהליך שהוא די קבוע והוא קורה באופן סדור.

תמיר ידעי: מבחינת כל מה שקשור למרכיבי המידע לציבור או הדרכת ציבור, יש פה מספר תכניות שעובדות במקביל.

תמיר ידעי: כל מה שקשור לתכנית הרב גילאית שמתרחשת במערכת החינוך איתנו, בסך הכל המספרים פה מונחים לפניכם, זה השלב הראשון, כיתות י', לאחר מכן יש פה הדרכת מבוגרים והדרכה של מפעלים חיוניים, בסך הכל פועל על פי מה שאנחנו עושים בצורה סדורה, לגבי האתר של הרשות, אתר החירום הרשותי, אנחנו לצורך העניין פיתחנו את האתר הזה ועכשיו אנחנו מנגישים אותו לרשויות, 12 ביצעו כבר הטמעה, 17 נמצאות בתהליך, עוד 34 אני מקווה שעד סוף השנה ישלימו את התהליך.

תמיר ידעי: בסך הכל זה מאפשר לנו לשים אצלם את המידע הדרוש והם יכולים גם להפעיל אותו בצורה עצמאית, והדבר השני זה לאפשר לנו לתקשר איתם בחירום ולתאם איתם את המסרים לציבור, בכל הקשור להסברה והנחיה של אוכלוסייה.

תמיר ידעי: בסך הכל אנחנו פועלים גם למול ראשי הרשויות בסדנאות עמידה מול מצלמה, גם ימי עיון לדוברים וכל מה שקשור בתכניות לחירום, זה מסודר אצלנו על פי התרחישים השונים גם דרום גם צפון וגם מערכה רב זירתית.

תמיר ידעי: גם במגזרים הסיפור הזה קיים, אנחנו פועלים גם במגזר החרדי גם במגזר הערבי, וההדרכות האלה והפעילות שקשורה בהסברה לציבור היא שווה בין כל האזרחים של המדינה.

תמיר ידעי: לגבי התרעה, אני רוצה לומר ככה: קודם כל הכשירות המבצעית שנבחנה לצערי רק בתקופה האחרונה עומדת כרגע על 99.

תמיר ידעי: 7% בודקים את זה ומתריעים את זה יום יום-שעה שעה.

תמיר ידעי: גם פה צריך לומר שני דברים, אחד שפועלים בשני ערוצים מרכזיים.

תמיר ידעי: היום אנחנו עם 254 אזורי התרעה, עד סוף שנה אנחנו נהיה באזור ה-2,000, כרגע 1,763 פוליגונים והם יאפשרו בסוף יכולת להתריע לשכונה, לישוב, בהתאמה למה שכרגע ממופה מול השלטון המקומי או מול הרשויות המקומיות ואנחנו עומדים כל העת ביחד עם חיל האוויר גם לטייב וגם לשפר את יכולת הדיוק של ההתרעה כדי שבסופו של דבר היכולת הסלקטיבית הזאת תפגוש גם יכולת שממוקדת יותר של מתן פוליגון.

תמיר ידעי: החלק השני קשור להפצת ההתרעה, שפה בסך הכל הכללי מבחינת צופרים אנחנו בסדר גמור, יש פה ושם פערים שמנוהלים כל הזמן, אבל בגדול אני יכול לומר שזה כמעט ללא פערים, והיכן שיש הם מטופלים.

תמיר ידעי: אנחנו מפתחים או בשלבי פיתוח - - -

סיון יחיאלי: אנחנו מקבלים את האמירה הזאת לגבי התרעה מסוימת.

סיון יחיאלי: לעומת זאת יש באזור 0-4 פערי התרעה ניכרים שצריך לטפל בהם והם ידועים ואני לא צריך לדבר עליהם כי הדיון פתוח, אבל צריך לטפל בהם.

עמיר פרץ: אוקיי.

עמיר פרץ: ניתן לכם הזדמנות, תנו להשלים את המצגת.

עמיר פרץ: גם כך הוא חרג מהזמן שהוקצב לו אבל אנחנו שומעים דברים מעניינים אז אנחנו מאפשרים.

תמיר ידעי: בנוסף, כל מה שקשור להפצה, יש פה את כל המגוון, רדיו, טלוויזיה, אינטרנט וכמובן האפליקציה של פיקוד העורף.

תמיר ידעי: הסוגיה המעניינת ביותר מיגון, לפני כן אני רוצה לומר חמישה דברים בבסיס.

תמיר ידעי: אחד – תראו, אי אפשר להתעלם מיחסי הגנה/התקפה שפותחו בשנים האחרונות על ידי צה"ל, בין אם זה רמת המודיעין, שניים - זה כל מה שקשור להגנה אקטיבית ושלוש- גם דבירם שקשורים ביכולת התמרון וההכרעה של צה"ל ופה צריך לשים את זה רגע כדבר שאנחנו לא עוסקים בו אבל צריך לומר אותו.

תמיר ידעי: הדבר השני שאני רוצה לומר, שכשאנחנו גם ממגנים וגם מציעים, אנחנו עושים את זה בהתאמה לאיום והדבר השלישי או שני הדברים האחרונים שאני רוצה לומר בעניין זה אחד שהיום נכון לשעות אלה, כשאנחנו בודקים את כל הארסנל בהקשר של יכולות שמופנות כנגד מדינת ישראל, 92% מהאמל"ח שמופנה כנגד מדינת ישראל, לו אנשים פועלים על פי הנחיות פיקוד העורף עכשיו, עם כל הפערים הקיימים, אם הם לא נפגעים באופן ישיר, אם יש פגיעה ישירה, הם לא צריכים להיפגע.

תמיר ידעי: זה לא שלא צריך לטפל בדבר הזה אבל כן צריך להגיד רגע, למסגר את זה במסגרת הנכונה.

תמיר ידעי: מבחינת התשתית הנורמטיבית שגם היא עולה פעם אחר פעם בהקשרי הבקרות שאנחנו עוברים מפעם לפעם, זאת התשתית החוקית.

תמיר ידעי: מי שאחראי על המיגון הפרטי זה הפרט, מי שאחראי על המיגון הציבורי זה הרשות המקומית.

עמיר פרץ: יש לכם ניתוח?

תמיר ידעי: של?

עמיר פרץ: של מה מצב ההגנה על הפרט, כמה בתים חשופים יש לנו, מה מצב ההגנות, אני לא רוצה שתיכנס לפרטים של תשתיות רגישות, אבל נניח תן לנו מספר.

עמיר פרץ: כמה משפחות בארץ שאין להן מיגון פרטי, חצי מיליון?

עמיר פרץ: 600,000?

אבי נעים: שליש מאוכלוסיית המדינה.

תמיר ידעי: קודם כל במגזר הפרטי יש פער של 28% שזה מתורגם אם אתה רוצה, 2.5 מיליון אזרחים.

עמיר פרץ: זה בעצם ה- - -

קריאה: לא שמענו את המספר, עוד פעם בבקשה.

עמיר פרץ: המספר, אתה מדבר על 2.5 מיליון אזרחים.

עמיר פרץ: כמה להערכתך ממוצע של נפשות במשפחה?

עמיר פרץ: כדי לעשות הערכה, זה חצי מיליון בתים בערך?

תמיר ידעי: לפי הלמ"ס זה 3.7 ממוצע.

עמיר פרץ: זאת אומרת שאתה מעריך שיש לנו כ-700,000 בתים שאינם עם מיגון פרטי.

תמיר ידעי: פלוס מינוס, כן.

תמיר ידעי: מיגון תקני.

עמיר פרץ: שנדע פעם אחת מה המספרים, על מה מדברים.

עמיר פרץ: 2.5 מיליון אזרחים, 700,000 בתים.

עיסאווי פריג': אבל זה לא כולל את הערבים.

תמיר ידעי: למה?

עמיר פרץ: לא, אין דבר כזה.

עיסאווי פריג': ה- - - שם ללא היתר וללא תכנית מתאר, אז לא נכנסים במכלול.

עמיר פרץ: לא לא, אין דבר כזה.

עמיר פרץ: מה זה לא כולל את הערבים?

עמיר פרץ: כולל את כולם.

עיסאווי פריג': כי אין תכניות מתאר אז זה לא נכלל ב- - -

עמיר פרץ: פיקוד העורף בודק בפועל, לא מתעסק עכשיו מה תכניות המתאר העתידיות.

עמיר פרץ: גם אם מישהו בבנייה בלתי חוקית, הוא עדיין משפחה שהיא בספירה.

עיסאווי פריג': זה היה אחד הנימוקים שלהם למה המיגון בחברה הערבית לא טוב, כי הבניה שם בלתי חוקית ובלי תכנית מתאר אז קשה להגיד.

עמיר פרץ: טוב.

עמיר פרץ: נתקדם בבקשה.

איל בן ראובן: תמיר, יש לך יכולת לתת לנו לגבי נושא הצפון, לגבי הזירה הצפונית איזו שהיא חלוקה?

תמיר ידעי: כן.

תמיר ידעי: בוא אבל רגע נשים את התמונה הכוללת, אחרי זה אם תרצה לצלול - - -

איל בן ראובן: תן לנו רק תשובה על זה כי זה חשוב ביחס לאיום.

תמיר ידעי: מקלטים ציבוריים, 27% מהם בכשירות נמוכה, שירותים חיוניים לאזרח בסך הכל שמתייחסים לבריאות, רווחה, חינוך, אז פה יש פער של 35% ותשתיות לאומיות מתוך 50 שנקבעו, אנחנו עם 10 שמיגנו, עוד 14 שנמצאים בתהליכי תכנון ובניה ויישארו בסופו של דבר עוד 26 - - -

עמיר פרץ: תשתיות לפי החלטת הממשלה נקבעו 105 לפי מיטב זכרוני.

עמיר פרץ: נכון ווה?

עמיר פרץ: לפי החלטת הממשלה קבעתם 105 תשתיות?

ווה צוק רם: 105, אבל 50 סימנו אותן לביצוע.

ווה צוק רם: שלב ראשון.

עמיר פרץ: אוקיי.

איילת נחמיאס ורבין: ו-40 טרם - - -

עמיר פרץ: בסדר, אבל אני עד היום ידעתי - - -

אלי רגב: 19 שהן עכשיו כבר עברנו את התכנון הסטטוטורי ונכנסנו לעבודה, ברגע שנגמור את הסבב הזה יהיו 29 ממוגנים.

עמיר פרץ: האלוף תמיר, כשאתה מציג את הנתונים האלה, הפערים של ה-27% למשל מקלטים ציבוריים, זה מספר כלל ארצי.

עמיר פרץ: כלומר יכול להיות שאם אני נכנס לתא שטח אני מגיע ל-50% בצפון.

אבי נעים: בני ברק 80% פערי מקלוט.

עמיר פרץ: בסדר, אנחנו תיכף נשאל וניתן לך גם הזדמנות.

עמיר פרץ: חברים, סליחה.

עמיר פרץ: יש לי המון כבוד לכל מי שנמצא כאן, אבל מה לעשות, אני מחויב פה לזמן ויש פה חברי כנסת שעוד ירצו להביע דעתם ונשתדל לתת לכמה שיותר נציגים, אבל בואו תנו לנו לסיים את הסקירה כדי שעל בסיס הסקירה הזאת יוכלו גם אחרים להתייחס.

עמיר פרץ: בבקשה תמיר.

תמיר ידעי: אני רוצה לומר מה אנחנו עושים בעניין של הפערים.

תמיר ידעי: מעבר למיפוי ובקרה שלא נרחיב על זה את המילים, מילה לגבי המקלוט הציבורי שאנחנו עוסקים בו לא מעט.

תמיר ידעי: קודם כל אנחנו מבצעים ביקורות במקלטים, לכן אנחנו גם ניתן את התשובות לכל מה שתרצו לשאול.

תמיר ידעי: דבר שני – ביחד עם משרד הפנים יש לנו וקטור קבוע של תקציב שהוא הולך לשיפוץ מקלטים.

תמיר ידעי: הדבר הנוסף, אנחנו בכל מה שקשור בצפון, אנחנו מכשירים את המקלטים לשהייה ארוכה, זה אומר שיהיו כאלה שיהיו, אצלנו כשירות טובה של מקלט הוא כזה שתהיה לו נעילה מרחוק, כזה שיהיה לו מזגן וכזה שיהיה לו Wi-Fi בפנים כדי שנוכל בעיקר לתקשר עם התושבים, ולגבי הפרויקטים שנמצאים עכשיו בביצוע, אז א.

תמיר ידעי: אנחנו עושים ברמת הגולן ממגנים את מוסדות החינוך, בדרום מוסדות החינוך 0-7 בוצע, 7-15 בשלבי סיום, כמובן כל מה שקשור לשיפוץ מרכזי הפעלה, דיברנו על זה קודם וגם הוקצה תקציב של 8 מיליון שקלים למיגון מרפאות אחודות, גם הוא בצפון.

איילת נחמיאס ורבין: על פי איזה - - -אתם - - -תוך כמה זמן זה מסודר?

גולן ואך: כל הפרויקטים מצד שמאל, או הסתיימו או בשלבי סיום.

מרדכי יוגב: מדוע רמת הגולן בקדימות ל-0-4 גבול לבנון?

תמיר ידעי: ההגיון היה, יצאו לזה לפני בערך שנה וחצי וההגיון היה שכל סוגיית הזליגות שהיו מרמת הגולן, צריך להגיד שזה גם מספרים אחרים ונמוכים ולכן בכסף קטן רצינו להוציא אותם מדיון בשגרת היום שלהם, לכן שם היה המיגון, שם נקבע למגן.

תמיר ידעי: נראה לי בסך הכל החלטה הגיונית.

תמיר ידעי: לפני שאני אגע בתכנית של ה-150 מיליון שקל, אני אומר שבהקשר של מיגון תשתיות לאומיות הסך הכל, אמרתי שכבר מוגנו עשרה, חמישה מהן בצופן וכרגע יש 19 מתקנים נוספים שגם הם בביצוע ברמה כזו או אחרת.

תמיר ידעי: לגבי התכנית של ה-150 מיליון - - -

עמיר פרץ: תשתדל להתמקד ברשויות.

עמיר פרץ: אנחנו היום בדיון רשויות, תשתדל להתמקד שם כי תשתיות חשמל ותשתיות רגישות אחרות זה לא הפורום, זה אנחנו נדון בנפרד כי אנחנו מקיימים הרי מול כל משרד ומשרד אנחנו קיימנו ונקיים בחינה של מה עושה כל משרד ומשרד.

תמיר ידעי: ביוזמה ושיתוף פעולה של שר הביטחון ושל שר האוצר הוקצו לנו 150 מיליון שקל שיועדו למיגון 0-20.

עמיר פרץ: כמה ביקשתם?

תמיר ידעי: אנחנו עוד לא ביקשנו, תיכף אני אגיד.

תמיר ידעי: בשקף הבא.

תמיר ידעי: אנחנו בנינו תכנית ביחד עם משרדי הממשלה השונים, ובסוף, אני אומר רגע את התוצר הסופי, בסוף האירוע הזה, המקלטים הציבוריים ב-0-4 יהיו ב-100% כשירות לשהייה ארוכה על פי מדיניות ההתגוננות שאנחנו חושבים שתהיה באותם זמנים כל השירותים החיוניים ומצבורי המיגון שחשבנו שנשים שם היו בכשירות של 100%.

תמיר ידעי: 4-9 קילומטר אותו דבר, מקלטים ציבוריים, בכלל, מ-0-20 הם יהיו בכשירות מלאה 100%.

תמיר ידעי: מוסדות החיוניים או השירותים החיוניים מ-4-9 יהיו 80%, 9-20 יהיו ברמה של 50% ואנחנו בטח בחלק מהמקומות שבהם לא ניתן לעשות שום פתרון מיגון אחר ולא קיים שם מיגון ציבורי אחר כמו בחלק מיישובי המגזר שקיימים שם, אנחנו מנסים לבדוק פרויקטים שדרכם יהיה אפשר להיכנס, למשל בונים בית ספר, נבנה את תת הקרקע כדי לשים מקלט ציבורי גדול, ופרויקטים של מיגון פזיר שתיארתי מקודם, זה מה שהתכנית הזאת תיתן ובסך הכל - - -

עמיר פרץ: כשאתה אומר שאתה עושה כשירות מקלטים, אתה מחשיב את מה שיש?

תמיר ידעי: ברור.

עמיר פרץ: זאת אומרת שיש מקלטים נניח שעל פי הדיווח של פיקוד העורף אינם מתאימים, אינם ראויים.

עמיר פרץ: בגלל עובי הקירות, בגלל מיקומים וכולי.

עמיר פרץ: השאלה אם יש כאלה מקלטים שאתם מוציאים מהארסנל שלכם, או - - -

תמיר ידעי: תראה, יש מספר בטל בשישים של מקלטים שהם אין מה להשקיע בהם וחבל על הזמן, זה מגיע עד אלי באישור שלי, אז מורידים אותו מהסד"כ ובדרך כלל גם בונים עליו משהו.

תמיר ידעי: שאר המקלטים וכל מה שהוצג פה שהוא בכשירות נמוכה, הוא בר שיפוץ.

תמיר ידעי: מה שהתכנית הזאת מביאה זה מ-0-20 כל המקלטים הקיימים היום יהיו בכשירות מלאה לשהייה ארוכה.

עמיר פרץ: אוקיי.

עמיר פרץ: עכשיו תן לנו פילוח.

תמיר ידעי: זה הפילוח.

עמיר פרץ: לא, לא תקציר.

עמיר פרץ: פילוח מבחינת פערי המקלוט האלה שאתה מדבר עליהם.

עמיר פרץ: אני לא מדבר על הממ"דים שאליהם ניכנס בסוף, אבל פערי מקלוט שאתה מפלח בארץ, איפה ה-35% האלה מרוכזים?

עמיר פרץ: האם רובם בצפון?

עמיר פרץ: פתאום יסתבר לנו שבצפון זה 60%.

עמיר פרץ: יקרה לנו מה שקורה לאיש שטבע בבריכה של 20 סנטימטר עומק ממוצע.

תמיר ידעי: השקף בדרך אליך.

קריאה: יש התייחסות למקלטים בבתי ספר?

קריאה: כי הם חלק מתוך - - -

עמיר פרץ: הכל.

קריאה: לא שמעתי מילה בנושא.

עמיר פרץ: סליחה, עם כל הכבוד, נא להמתין.

תמיר ידעי: אם רוצים את התמונה הספציפית צפון, אז להלן התמונה.

תמיר ידעי: זה מחולק, אתם רואים, 4 קילומטר, 9 קילומטר, 20 קילומטר, יש לכם פה את החלוקה בישובים יהודיים, בישובים ערביים.

תמיר ידעי: באופן כללי ב-0-4 פערי המקלוט בישובים היהודיים זה 7.59% - - -

עמיר פרץ: במקלוט הציבורי, לא הפרטי.

תמיר ידעי: זה פרטי.

עמיר פרץ: אתה מדבר עכשיו על בתים?

תמיר ידעי: זה פרטי.

תמיר ידעי: אותו דבר, המספרים פה - - -

סיון יחיאלי: התמונה הזאת לא תהיה ברורה כי בסוף כל גני הילדים ב-0-4, רוב גני הילדים בקיבוצים, במושבים, בישובים הערביים אין להם ממ"דים ואין להם מקלטים.

סיון יחיאלי: אז אתה יודע בסוף אתה מסתכל על זה, האלוף מציג כאן תמונה מדהימה ועשייה מדהימה אבל אתם צריכים להבין שהפערים האלה - - -

עמיר פרץ: אנחנו נבין אם תדבר בזמנך.

עמיר פרץ: אנחנו לא מבינים כשמדברים בחלקים.

עמיר פרץ: ניתן לך זמן.

עמיר פרץ: נשאל אותו שאלות.

עמיר פרץ: אתה מתייחס כרגע למקלוט הפרטי כן?

תמיר ידעי: כן.

עמיר פרץ: ואתה אומר שהפער הוא 8%?

תמיר ידעי: ב-0-4.

עמיר פרץ: ב-0-4 כל משפחה - - -

קריאה: - - -

עמיר פרץ: חבר'ה סליחה, אני ממש מצטער.

עמיר פרץ: אני מאוד נחמד עד גבול מסוים.

עמיר פרץ: אז תנו לי את האפשרות לתת לכם את הכבוד המגיע לכם.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מקבלים אינפורמציה אחרת מראשי הרשויות.

עמיר פרץ: בסדר, ניתן להם, אבל השיח ביניכם אפילו לא נרשם.

עמיר פרץ: אז מה?

תמיר ידעי: אלה הנתונים של המיגון הפרטי.

קריאה: ליהודים.

עמיר פרץ: 0-4 בכל גבול הצפון.

עמיר פרץ: לא רק רמת הגולן.

עמיר פרץ: הכל.

תמיר ידעי: נכון.

תמיר ידעי: סיון, זה לא מתייחס פה לגני ילדים ולא לבתי ספר ולא למרפאה.

תמיר ידעי: זה מדבר על המיגון הפרטי.

תמיר ידעי: אלה הפערים.

תמיר ידעי: בישובים הערביים ב-0-4 הפערים הם 50%.

תמיר ידעי: לכו לרצועה השנייה מ-4-9 בישובים היהודיים זה 24.5%, בישובים הערביים 42.03%.

תמיר ידעי: אחרי זה 9-20 בישובים היהודיים זה 21.64% ובערביים 36.62%.

תמיר ידעי: צריך לזכור, שם כבר יש ערים.

תמיר ידעי: אלה הפערים ב-0-40.

תמיר ידעי: אגב, התכנית באשר למה שאומר סיון, התכנית של ה-150 ואגב בהתייעצות עם משרד החינוך שמשקיע מכספו אגב שלא קשור אלינו בסוגיות המיגון, גם גני ילדים בעיקר חינוך מיוחד, יטופלו במסגרת התכנית הזאת.

תמיר ידעי: לא הכל, אבל חלק מזה בוודאי יזכה למענה.

תמיר ידעי: ביקשתם לדעת לגבי הפינוי, אני אומר את הדברים הבאים: ראשית זה המעגל השלם, אנחנו אחראים על סוגיית הפינוי, אני מדבר על הצבא, פיקוד העורף.

תמיר ידעי: אני אומר כך, א.

תמיר ידעי: אנחנו ביצענו נוהל קרב עם כל מי שהוא, הישובים שאמורים להיות מפונים, מבוצעים דרך קבע תרגילים ומודלים במרחב, כתבנו כל מה שקשור לטכניקות ולסדר גבולות בפינוי ישוב וכל מה שקשור לחומרי הסברה - - - קיימים היום, חלקם כבר בישובים וברשויות המקומיות.

תמיר ידעי: מפה אני רוצה לעבור לפערים.

תמיר ידעי: הפערים הקיימים כפי שאני מבין אותם הם הפערים הבאים: 1.

תמיר ידעי: אני חושב שמוטב שיהיה לנו פו"ש משותף למשימת הפינוי, התחלנו בתהליך כדי לארגן את זה בתוכנו.

תמיר ידעי: דבר שני, אני רוצה להצביע פה על פער של פינוי תחת אש.

תמיר ידעי: ככל שההחלטה תתבצע בצורה מהירה או מוקדמת הסיכוי לבצע את התכנית הזאת במחירים סבירים היא גבוהה.

תמיר ידעי: ככל שנאחר בקבלת ההחלטה זה אירוע מורכב, בחלקו ספק אם ניתן לביצוע.

תמיר ידעי: הדבר השלישי, פינוי הערים.

תמיר ידעי: אנחנו בהתאם להחלטת הממשלה ביצענו תכנון לגבי פינוי הערים, זה אירוע מסוג אחר שבעיני צריך לבדוק את הישימות שלו וצריך לומר, ותיכף בטח משרד הפנים ידבר, הוא באופן ישיר פותח תכנית גדולה יותר שיש לה השלכות לגבי המשק ורציפות התפקוד בשאר הארץ ודבר שגם זה בטח יעלה פה בהמשך, אמצעי פינוי עבור אוכלוסיות מיוחדות.

תמיר ידעי: אני יודע שהנושא נמצא בתהליך, צריך לומר, הוא לא פתור בשלב זה.

עליזה לביא: כמו בתי חולים, בתי אבות וכל אלה?

תמיר ידעי: כן.

קריאה: אני אתייחס לזה אחר כך.

עמיר פרץ: תמיר תחתור לסיום.

תמיר ידעי: חותר.

תמיר ידעי: אני אעבור לסוף אם תרצו העמקות אחר כך, אני אשמח.

תמיר ידעי: אני אגיד רק משהו אחד בסוגיית התקציב.

תמיר ידעי: א.

תמיר ידעי: קיבלנו 150 מיליון שקל השנה לטובת הצפון, אנחנו נדרשנו והצגנו גם תכנית עבודה רב שנתית לשר הביטחון, שיש כוונה להעלות אותה ב-12.6 בקבינט שייערך בפיקוד העורף בסוגיית העורף ושם בעצם שמנו את כל המנעד, אני רוצה לומר שבסוף - - -

איל בן ראובן: שכמה כסף יש בה?

איל בן ראובן: התכנית הבאה?

תמיר ידעי: אנחנו שמנו תכנית מודולרית באמת, היא מה שנקרא בנויה לכל מתנה שלא נקבל או לכל תקציב שלא נקבל, יש בה תשובה.

תמיר ידעי: השיא שלה שמטפל בכל המדינה, דרום, צפון, מרכז הארץ וכולי, הוא באזור 7 מיליארד.

תמיר ידעי: חלק הכרחי שאנחנו חושבים הוא סביב ה-1.5 מיליארד, פרוש לחמש שנים.

עמיר פרץ: לא כולל פרטי.

תמיר ידעי: בחלקו כולל פרטי.

עמיר פרץ: חלקו הקטן.

עמיר פרץ: אתה מדבר בעיקר - - -

תמיר ידעי: חלקו כולל פרטי בעיקר 0-4 צפון וכמובן בהתאם להחלטת הממשלה 2025 שהיא מתארת כיצד אפשר לעשות את זה עם כל מיני פרמטרים שהם שמו, ואני לא נכנס לשם.

תמיר ידעי: אני רוצה להגיד שבסך הכל הכללי אני לפחות מרגיש שיש רצון גם מצד שר הביטחון שמקדם את הנושא וגם מצד משרד האוצר, לפחות ממה שקבלנו עד עכשיו, ואני גם מקווה שהרוח הזו גם תמשיך לשנים הבאות.

תמיר ידעי: צריך לזכור ולהגיד ביושר שגם אם עכשיו ייתן לנו 10 מיליארד, זה לא משהו שאפשר לממש אותו מחר בבוקר, בכל דרך.

תמיר ידעי: הסיפור של מיגון הצפון - - -

איל בן ראובן: אל תבנה על זה.

איל בן ראובן: שיתנו ואז - - -

תמיר ידעי: בדיוק.

עפר שלח: זאת השאלה תמיר, מה אתם יודעים לבצע.

עפר שלח: נגיד שכסף הוא לא המגבלה, מה אתה יודע לבצע?

עליזה לביא: וכמה זמן?

תמיר ידעי: אני רוצה רגע להסביר דברים שאינם קשורים בנו.

תמיר ידעי: אני אתן לכם דוגמה.

תמיר ידעי: הייתי בשבוע שעבר או לפני שלושה שבועות אצל הרשויות הדרוזיות ברמת הגולן.

תמיר ידעי: בעיית המיגון עלתה.

תמיר ידעי: אמרתי להם "חבר'ה מה שאתם רוצים קיבלתם, בואו נתקדם" אז אין שטח צהוב ואין היתרי בניה, ואתה רוצה לשים מיגונית, אין איפה לשים מיגונית.

עיסאווי פריג': הערבים תמיד אשמים.

סאלח סעד: האלוף, אלה תשובות ממש לא מספקות את האזרחים שם.

סאלח סעד: עם כל הכבוד.

תמיר ידעי: אני אומר שוב, הצענו "בוא תגיד מה אתה רוצה" אני מציע כרגע, אין אפשרות שם - - -

עליזה לביא: ראשי הרשויות של רמת הגולן, הדרוזים, הציגו שאפשר להכניס קירות חסינים, ובאמת, מתכת כבדה, כמו שבמקלט, לשים את זה על התקרה ולמגן חדר בתוך הבית.

עמיר פרץ: לאה, אני מודה לך.

עמיר פרץ: האלוף הבהיר, הוא אומר "אני יכול להכיל X" הוא נתן דוגמה, אנחנו צריכים לשמוע ממשרד הפנים.

סאלח סעד: זה לא אומר שהאלוף יכול להגיד "ישבתי עם ראשי המועצות הדרוזים ואין מקום לשים מיגוניות" זה לא נכון, הייתי שם לפני בדיוק שלושה ימים ישבתי עם ראשי המועצות, אני וחברת הכנסת לאה פדידה וראינו שיש - - -

עמיר פרץ: חבר הכנסת סאלח סעד, חברת הכנסת לאה פדידה, אתם תקבלו את האפשרות לומר, תרשמו.

עמיר פרץ: האלוף יש לו את תחום הסמכות שלו.

עמיר פרץ: תיכף נשמע ממשרדי הממשלה, איך הם גורמים לכך שאם יש תקציב תהיה אפשרות לנצלו.

עמיר פרץ: אז יכול להיות שבישיבה אמרו שאין להם בעיה, ואחר כך מסתבר שצריך תהליך חקיקתי כזה או אחר או צריך תהליך אישורים, תיכף אנחנו נשמע.

עפר שלח: ברשותך אני חוזר לשאלה.

עפר שלח: משהו בג'ורסטיקשן שלך וביכולת הביצוע שלך, היה וכסף איננו המגבלה, מה אתה יודע לבצע?

תמיר ידעי: יש הרבה דברים שאפשר לבצע, אגב, חלקם זה גם לא מיגון.

תמיר ידעי: בסוגיית ההתרעה אפשר לטפל בצורה מהירה, בסוגיות שקשורות ביכולת הסברה שלנו ובמתן כשירות לרשויות המקומיות, יש מה לעשות.

תמיר ידעי: בהקשרי המענה המבצעי הראשוני יש מה לעשות, בהקשרי הכשרת אוכלוסייה יש מה לעשות, זאת אומרת יש הרבה דברים שאפשר לממש כסף יחסית מהר.

איל בן ראובן: גם מיגון אישי נייד.

תמיר ידעי: גם המיגון הנייד, כן.

תמיר ידעי: אני רוצה לומר שסוגיית המיגון מחר יהיה לנו הרבה כסף, היכולת לממש אותו דברים שאינם קשורים בנו היא יכולת לא פשוטה, זאת אומרת בסוף היא תלויה בהרבה גורמים, חלקם של המועצה ושל הרשות וסטטוטוריקה, סיפורים מסוג זה.

תמיר ידעי: כל הפרויקט המפואר של עוטף עזה זה שבע שנים,

עליזה לביא: וגם זה לא התחיל ביום הראשון.

תמיר ידעי: זה לא הגזרה המערבית בלבנון.

תמיר ידעי: לכן אני אומר פה - - -

עליזה לביא: זה מה שצריך?

תמיר ידעי: זה מה שצריך.

עמיר פרץ: סיימת?

תמיר ידעי: שישה משפטים.

תמיר ידעי: התכנית נורמטיבית, בסוף, את חלקה אפשר להסדיר בצורה יותר טובה, הדבר השני שלא יובן מדבריי לא נכון, חסרה תכנית רב שנתית לאומית של המוכנות של הרשויות המקומיות לחירום, סוגיית המיגון שגם פה, לא יובן מדבריי, חשוב להשקיע בה ובטח בחלקים מסוימים, בטח בצפון, ואני חושב שבמובן הזה עושה שר הביטחון כדי לקדם את הסוגיה, זו סוגיה שאינה פתורה.

תמיר ידעי: אגב, לא רק סוגיית הרשויות המקומיות.

תמיר ידעי: אני אומר שוב, היכולת שלנו להבטיח את השירותים החיוניים לאזרח בשעת חירום, אני חושב שהיא לא במקום טוב כרגע וצריך לומר, הרשויות המקומיות על אף הרצון הטוב שלהן והרצון הטוב שלנו וכולי, בסוף אני אומר תנו להם חכה ולא דגים.

תמיר ידעי: המשאבים והיכולות האופרטיביות שיש להם בקצה לא מספקות.

תמיר ידעי: הדבר האחרון, אני חושב, גם אמרתי לכם אותו באיזו ועדה פנימית, הסוגיה של מבנה וארגון מערך החירום בכלל המדינה, ראוי שנבחן אותו.

תמיר ידעי: אני לא בטוח שנכון להתארגן ב-255 רשויות.

תמיר ידעי: ישנם לא מעט מקומות שאפשר לעשות את זה בצורה של אשכולות ערים.

תמיר ידעי: עד כאן.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: עכשיו אני מבקש משאר הגורמים לעשות את זה בקיצור, בבקשה רח"ל.

שאול אהרון: רח"ל בעצם נושאת באחריות על משק לשעת חירום.

שאול אהרון: נשאלת פה השאלה מה זה משק לשעת חירום.

עמיר פרץ: תמיר, כאשר אמרת נושאים חיוניים שהרשויות לא מסוגלות לעמוד בהם האם זה קשור למה שאנחנו הולכים לשמוע עכשיו מרח"ל של מלאים, אספקה, פערים?

תמיר ידעי: לא רק זה.

תמיר ידעי: אגב, רח"ל היא אחד.

תמיר ידעי: בסוף יש פה משרדי ממשלה.

עמיר פרץ: כלומר רח"ל צריכה לתת לנו את הדיווח מה קורה במשרדי הממשלה כולם.

עמיר פרץ: בבקשה.

שאול אהרון: כשאני מדבר על משק לשעת חירום אני בעצם רוצה להבהיר את המושג משק לשעת חירום.

שאול אהרון: משק לשעת חירום, הכוונה היא לכל משרדי הממשלה, לכל הרשויות המקומיות כשבעצם רח"ל זה המטה, המטה של ועדת מל"ח עליונה.

שאול אהרון: ועדת מל"ח עליונה למי שלא יודע זו ועדה שבראשה עומד שר הביטחון וחברים בה כל משרדי הממשלה ובעצם התפקיד העיקרי של הועדה הזאת היא לתת קדימויות ועדיפויות של משאבים.

שאול אהרון: הקים אותה בן גוריון וכך היא קיימת עד היום.

שאול אהרון: רח"ל מבצעת עבודת מטה מול משרדי הממשלה כדי לספק את השירותים החיוניים בשעת חירום.

שאול אהרון: רח"ל בימים אלה שוקדת על תכנית שנקראת מלח הארץ והיא בעצם תכנית של חלוקת מזון בשעת חירום למקלטים ציבוריים, כשבעצם את החלוקה עצמה רחל בונה שפיקוד העורף יעשה, אבל רח"ל בעצם תדאג שיהיו קיימים מנות מזון בהתאם למה שצריך.

שאול אהרון: ראינו בתרגילים האחרונים שיש בעיה שיש מזון בארץ, אבל הבעיה היא בעצם באריזות של המזון.

שאול אהרון: זאת אומרת אם אנחנו לא מתארגנים לפני כן, ייקח לרשויות המזון להתארגן לפחות שלושה ימים לפני שנתחיל לפזר את האוכל.

עליזה לביא: מה, לארוז?

שאול אהרון: לארוז.

שאול אהרון: כן.

שאול אהרון: יש גם בעיה למשל של קרטונים, שלא ידענו שיש בעיה של קרטונים במדינת ישראל, שאין אותם.

איילת נחמיאס ורבין: כי זה משרד אחר שלא מטפל בבעיה שיש בקרטונים במדינת ישראל.

שאול אהרון: לא, לא.

איילת נחמיאס ורבין: תאמין לי שכן.

שאול אהרון: לא לא.

שאול אהרון: לגבי רח"ל, נאמר פה על ידי אלוף הפיקוד שנעשים תכניות למיגון בתי ספר ומרפאות אחודות, רח"ל דואגת לממן חלק מההוצאות האלה על ידי העברת כספים למשרדי הממשלה ובעצם היא מעבירה את האחריות למשרד הממשלתי עצמו זאת אומרת היא לא מוכנה לקחת את כל האחריות - - -

עמיר פרץ: כמה כסף יש לך מעבר ל-150 מיליון?

עמיר פרץ: כמה בסך הכל.

שאול אהרון: אנחנו נתנו, אני אגיד לך מה הקצינו ב-2018, הקצינו 20 מלש"ח למשרדי הממשלה לתכניות של התמגנות והעברנו 39.3 מלש"ח לפיקוד העורף ורשויות מקומיות.

עמיר פרץ: וזה מחוץ ל-150?

שאול אהרון: וזה מחוץ ל-150.

עמיר פרץ: אוקיי.

עמיר פרץ: אני מקווה רק שבפעם הבאה שתופיע בפנינו שלא יעלה עניין כזה של אריזות וכולי, זה נראה לי מאוד מאוד - - -

שאול אהרון: תשמע, אני פשוט יורד פה לדברים - - -

עמיר פרץ: אבל תפתרו את זה.

שאול אהרון: בסדר, נכון, אנחנו עושים את זה.

עמיר פרץ: אני אומר, אני מבקש שעניין כזה שהוא לא איזה דבר פרובלמטי, אתה יודע, כשמדברים איתי על מלאים שיש להם פג תוקף, אני מבין.

עמיר פרץ: אתה אומר אין ברירה, צריך תחלופה, לא תמיד יש הכל וכולי.

עמיר פרץ: אבל כשאתה מדבר איתי על מלאים של קרטונים, זה השקעה אחת ושיהיה לך לכל ה, כמה שלא תצטרך.

שאול אהרון: מה שאני רוצה להגיד, הבאתי את זה כדוגמה בעצם מהפקת לקחים של תרגיל.

שאול אהרון: הרבה פעמים אנחנו עושים תרגילים וכולם שואלים למה אתם עושים את התרגילים האלה, וזה אחד מהפקת הלקחים שאנחנו נטפל בזה.

עמיר פרץ: מאה אחוז.

עמיר פרץ: סיימת?

עמיר פרץ: או שיש עוד משהו?

עליזה לביא: רק מי אחראי על האריזה, לא הבנתי.

עליזה לביא: כי אמרת פה כמה גורמים.

עליזה לביא: מי אחראי על האריזה בימים האלה, באחריות רח"ל?

עליזה לביא: האריזה עצמה על ידי מי?

שאול אהרון: האריזה עצמה על ידי הרשויות, על ידי הסופרים וכל מי שבעצם מייצר את מנות המזון.

שאול אהרון: אבל יכול להיות, אם זה מעניין, יכול להיות שנגיע למסקנה שצריך להחזיק מלאי חירום של קרטונים.

איילת נחמיאס ורבין: חבר הכנסת פרץ, אני חושבת שחשוב שרח"ל תתייחס לאמירות המאוד מאוד קשות מבצלאל טרייבר, לטרייבר שסיים את כהונתו ברח"ל יש התבטאויות מאוד מאוד קשות בנושא מוכנות העורף.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת - - -

עמיר פרץ: אנחנו לא נעסוק, מי שמחברי הכנסת רוצה להעלות טענות, אני אפילו לא שואל אותו מאיפה הוא למד אותן.

עמיר פרץ: אם מישהו למד טענות מטרייבר או מגורם אחר.

איילת נחמיאס ורבין: טרייבר התראיין.

עמיר פרץ: אני עם כל הכבוד לא דן בראיונות לא של טרייבר ולא של אף אחד אחר.

עמיר פרץ: אם את חושבת שמה שאמר טרייבר הם דברים - - - תעלי אותם כחברת כנסת והגורמים פה יצטרכו להשיב.

שאול אהרון: אני רוצה לציין עוד כמה דברים.

שאול אהרון: במדינת ישראל יש מלאי חירום, בתוך מלאי החירום למשל יש גם מלאי מזון שמשרד הכלכלה אחראי עליהם, אבל המזון שמשרד הכלכלה מחזיק הוא לא מזון ארוז ולא מזון לתושבים.

שאול אהרון: המזון הוא מזון לרשתות.

שאול אהרון: יכול להיות שאנחנו נגיע למסקנה שצריך להחזיק גם מזון לתושבים בצורה של מנות קרב ודברים כאלה, יכול להיות שהוועדה שלנו שדנה בנושא הזה היא תגיע למסקנה ונצטרך להעביר את זה כהחלטת ממשלה.

עמיר פרץ: חבירים אני ממש מבקש, בעניין הזה של האריזות אני לא רוצה לדון בזה כי זה נשמע לי טיפה, אנחנו נראים כאילו נקלענו לאיזה מצב שפתאום יש מלאים, יש הכל ואחר כך אין אריזה, אני מבקש, שבו עם כל הגורמים, תקבעו נוהל עם הסופרים האחראים לארוז, האם אתה מחרים, זה כמו שיש לך צווי ריתוק למכוניות, למשאיות, אז כל אחד יודע.

עמיר פרץ: ברגע שיש מצב חירום מסוים, הסיכוי שיחרימו את כלי הרכב שלו, שירתקו אותו הוא סיכוי קיים.

עמיר פרץ: אם אתם חושבים שהסופרים צריכים להכין זאת, נא לקבוע נוהל.

עמיר פרץ: אם אתם מכינים זאת, אם הרשות צריכה להכין את זה, שיהיה נוהל.

עמיר פרץ: אם פיקוד העורף צריך לשלוח חיילים להכין אריזות, אבל שלא יהיה מצב שבסוף באמת בגלל שלא יודעים מי יארוז לא יגיע המזון למקלטים.

עמיר פרץ: אני לא מזלזל במה שאמרת - - -

שאול אהרון: אתה לקחת את זה רחוק מדי, אני נתתי את הדבר הזה כדוגמה.

עמיר פרץ: הדוגמה מצוינת, אז אני מבקש שגם תהיה דוגמה איך פותרים אותה.

עמיר פרץ: זה הכל.

עפר שלח: עמיר, ברשותך יש פה משהו חמור מזה.

עפר שלח: מפני שאתה אומר "יכול להיות שנגיע למסקנה" מה שאומר שאין לכם תפיסה.

עפר שלח: זה לא חסרים קרטונים, אין לכם בכלל תפיסה מי מכין את המזון הזה ומי מחלק וכן הלאה.

עפר שלח: בקצה התפיסה אתה יודע אם חסרים לך קרטונים, אולי בכלל מעיפים אותם ממרגמות, אני לא יודע.

שאול אהרון: תפיסה יש לנו.

שאול אהרון: אבל בכל תרגיל עולות כל מיני בעיות שאתה בעצם צריך לפתור אותן.

עפר שלח: המחסור הזה בקרטונים, אני רוצה לקחת את הקרטונים לא לכשעצמו.

עפר שלח: זה לא דיון בקרטונים.

עפר שלח: אבל בדיוק דיון בתפיסה.

עפר שלח: להכרתכם, איפה זה חסר בחוליה, מי צריך, איך זה עובד שהגעת לזה שלחוליה מסוימת חסר קרטונים או - - -

שאול אהרון: אני הגעתי לזה במהלך התרגיל שאין קרטונים במדינת ישראל.

שאול אהרון: וזה קורה, זה בסדר גמור.

שאול אהרון: עוד פעם אני אומר, זה מטרת התרגיל, לגלות פערים.

שאול אהרון: זה בסדר.

עמיר פרץ: חבר הכנסת שלח, אתה צודק, לפעמים בחוליה כל כך פשוטה פתאום מסתבר לך שהתהליך כולו ייפול על זה שאין מישהו שמודיע למישהו במקום מסוים.

עמיר פרץ: אני מבקש בסוגיה הזאת, מכיוון שמדובר במזון ומדובר בהחלט במצב שבו אנשים ישבו במקלטים תקופות ארוכות וזה קריטי, תעבירו לנו נוהל.

עמיר פרץ: חודש ימים אתם צריכים להכין נוהל?

עמיר פרץ: כמה אתם צריכים?

עמיר פרץ: 60 יום?

שאול אהרון: אנחנו צריכים 60 יום.

עמיר פרץ: אוקיי.

עמיר פרץ: אני מבקש תוך 60 יום יוגש לנו נוהל מתואם עם כל הגורמים כאן איך סיפור אריזת המזון איך סיפור אספקת המזון יתבצע.

עמיר פרץ: מה תהיה השרשרת של האחריות, נהפוך את זה להחלטה.

עמיר פרץ: או שאתם צרכים החלטה אחרת, נהפוך את זה להחלטה וכל אחד ידע מה האחריות שלו.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: ווה, יש משהו שאתה רוצה להוסיף?

ווה צוק רם: ירדו לפרטים כל כך רבים.

עמיר פרץ: אוקיי.

ווה צוק רם: נארוז את הדברים בקרטונים והכל יהיה בסדר.

ווה צוק רם: הבעיה היא לא זאת.

ווה צוק רם: הבעיה היא שיש רשתות שיווק במדינת ישראל, הן עובדות.

ווה צוק רם: חבר הכנסת שלח, העסק הזה עובד, יש מרכולים, הבעיה אם המרכולים יהיו פתוחים או לא פתוחים.

ווה צוק רם: ללמד את הרשויות המקומיות איך - - - זה הכל.

ווה צוק רם: יש נוהל שנכתב ב-2006 תפור, אחוד, בנוי.

ווה צוק רם: אני חתום עליו.

עמיר פרץ: בסדר, אתה חתום אז קלענו לדעת גדולים.

עמיר פרץ: עזוב, לא נעסוק עכשיו בשאלה הזאת.

עמיר פרץ: אם יש נושאים נוספים שאתה רוצה להעלות, בבקשה.

ווה צוק רם: אני רוצה משהו לגבי מה שהעלה חבר הכנסת שלח לגבי מה אפשר לעשות במידה ויש כסף כי הוא ציין, להתחיל לבנות מיגונים וכולי זה שנים, זה שנים, אחרי שהשנים של הסטטוטוריקה לפתור אותה.

ווה צוק רם: הפיקוד עושה את זה, אני רוצה להדגיש את זה, לנצל תווך תת קרקעי קיים באזורים של קניונים, ברשויות וכל מיני מקומות, ולהפוך אותם ליכולת לקלוט אנשים.

ווה צוק רם: זה דבר שלא עולה הרבה כסף.

עפר שלח: יש איזו תכנית?

ווה צוק רם: יש תכנית שנקראת תמיר, על שמו של האלוף.

ווה צוק רם: ראשי תיבות תכנית מיגון רשותית, ואכן מיפו את כל הדברים כדי שיהיה - - - פשוט להפוך חניונים תת קרקעיים - - -

עמיר פרץ: תודה הבנו.

עמיר פרץ: היועצת המשפטית רצית לומר משהו?

עמיר פרץ: בקצרה.

מעיין רוזנשטוק: ברור.

מעיין רוזנשטוק: אני היועצת המשפטית של רח"ל.

מעיין רוזנשטוק: לגבי השאלה של חבר הכנסת שלח אני רוצה להעיר שבעצם יש בעיה כללית בשרשרת האספקה היום מבחינה חוקית.

עמיר פרץ: אני מבקש, ביקשתי, תוך 60 יום תביאו לי פתרון.

מעיין רוזנשטוק: ברור, אני רק רוצה לציין הערה קטנה.

מעיין רוזנשטוק: יש לנו טיוטת חוק, כבוד היו"ר מכיר אותה היטב, חוק מוכנות המרחב האזרחי מה שנקרא חוק העורף ובעצם החוק הזה אמור להסדיר את העניין של שרשרת ההספקה בצורה חוקית ולא בצורה חוזית שהיום היא אופציה שאין לה הרבה שיניים.

מעיין רוזנשטוק: ניתן להכין נוהל, ניתן לעשות חוזים, אך בסופו של יום בין אם מדובר בקרטונים ובין אם מדובר בכל דבר אחר, אין בעצם חובה על אותם סופרים או מרכולים להחזיק את אותם מוצרים חיוניים ומכאן הבעיה.

מעיין רוזנשטוק: אנחנו עובדים ועמלים קשה על טיוטת החוק הזאת כדי שבאמת היא תבוא לידי ביטוי והיא תפתור המון פערים שקיימים בתחום.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אני אשמח לקבל אוחתה תוך 60 יום.

עמיר פרץ: בבקשה, נציג משרד הפנים.

אלי רגב: אני מנהל מינהל החירום במשרד הפנים.

אלי רגב: אדוני היושב ראש, משרד הפנים עוסק בשלושה תחומים בהקשר הזה, אחד זה סיוע לרשויות המקומיות ברציפות התפקודית שלהם למצבי החירום השונים, עוסק בקליטת האוכלוסייה ועוסק בטיפול בחללים האזרחיים, כל זה למעשה על בסיס תשתיות נורמטיביות שנקבעו בהחלטות ממשלה, בחוקי המדינה, אם זה חוק הג"א, או פקודת העיריות וכולי.

אלי רגב: בתוך העניין הזה משרד הפנים לצורך העניין, מפרש פרשנות מרחיבה את המחויבות שלו בהקשרים האלה משום שחלק מהדברים בתוך החקיקה הם גם סובלים מלקונות כאלה ואחרות, אנחנו מקיימים בעצם, לוקחים אחריות נרחבת יותר בפעילות משותפת יחד עם משרדי הממשלה האחרים ובדגש על פיקוד העורף ששם שיתוף הפעולה בעצם לטיפול ברשויות המקומיות הוא הכרחי וחיוני, ובשנים האחרונות, בשנתיים האחרונות במיוחד השיתוף הזה התעצם בצורה משמעותית ואנחנו רואים את התוצאות שלו ניכרות בשיפור במוכנות של הרשויות המקומיות.

אלי רגב: משרד הפנים בשלוש השנים האחרונות בתקציבי 2016, 201,7, 2018 מסך כל התקציבים, הן מתקציבים שהוא קיבל בתוך תקציבי הפיתוח של משרד הפנים/ תקציבים בהחלטות ממשלה ייחודיות כמו החלטה 922 לגבי המגזר הערבי ואחרות, הושקעו כחצי מיליארד שקל במרחב האזרחי מתקציבי משרד הפנים, כולל מתקציבי הג"א שהועברו לפיקוד העורף.

עמיר פרץ: חצי מיליארד שקל בתחומי ההגנה והעורף?

אלי רגב: חצי מיליארד שקל בתחומים של ההתגוננות האזרחית, כולם מיועדים לרשויות המקומיות.

עמיר פרץ: כמה שנים זה?

אלי רגב: 2016, 2017, 2018.

עמיר פרץ: שלוש שנים השקעתם 500 מיליון שקל?

אלי רגב: 499.

איילת נחמיאס ורבין: רק דרך משרד הפנים?

עמיר פרץ: רק משרד הפנים הוא אומר.

איילת נחמיאס ורבין: אני מוודאת.

אלי רגב: אני אומר, כ-100 מיליון שקל מתוך החלטות ממשלה ותקציבי הפיתוח של משרד הפנים, מתוך זה רק לצורך הדוגמה, העברנו עכשיו 48 מיליון שקל לפיקוד העורף בגלל היתרונות שלו בביצוע המכרזים, היתרונות לגודל וכולי, כדי שהוא יממש חלק מדברים שהם בעבודה משותפת כמו למשל קידום מרכזי הפעלה, כמו ציוד חירום לרשויות המקומיות וכן הלאה.

אלי רגב: אנחנו מבינים שיש יתרון יחסי מצוין לשיתוף הפעולה הזה ולכן אנחנו מעבירים את הכסף הזה.

אלי רגב: תקציבים נוספים שאנחנו מעבירים זה מכח חוק כמו תקציבי הג"א, גם הג"א ארצי גם הג"א מקומי לפיקוד העורף כדי שהוא יממש את האחריות שלו בתחומי ההתגוננות האזרחית.

עמיר פרץ: כמה תקציבים מעבר לתקציבים שאתה מחויב מכח החוק?

אלי רגב: 105 מיליון שקל העברנו, 48 מיליון שקל לצורך העניין הועברו השנה ותקציבים אחרים הועברו בשנים קודמות.

אלי רגב: יחד עם זאת אני אציין שעד היום, עד השנה, ב-2019 זה ישתנה בעקבות מעבר חוק התקציב האחרון, למעשה לא היה למשרד הפנים תקציב בבסיס התקציב שמיועד להכנת הרשויות המקומיות לחירום, הצלחנו גם להבקיע את העניין הזה אבל לא במספרים שאנחנו שואפים אליהם כמובן, ועל כך אנחנו פועלים.

עמיר פרץ: אתה אומר שהתקציב צבוע אצלך במשרד הפנים?

אלי רגב: התקציב צבוע להכנת הרשויות המקומיות לחירום.

אלי רגב: הוא לא צבוע, הוא בבסיס.

עמיר פרץ: אבל האם התקציב צבוע גם ברשות המקומית?

אלי רגב: יש תקציבים שצבועים ברשות המקומית מכח חוק.

אלי רגב: תקציב הג"א מקומי הוא מכח החוק.

אלי רגב: כל רשות לפני שהיא קובעת את תקציבה לשנת העבודה העוקבת, למעשה היא צריכה קודם כל לקבוע את תקציב הג"א המקומי שהוא נקבע על פי מפתחות משותפים לפיקוד העורף ולנו ואנחנו מגבים אותו בחוזר מנכ"ל.

אלי רגב: בהקשר הזה, התקציבים החסרים, אני נוגע כבר בסוף לגבי הפערים, התקציבים החסרים הם בעיקר לצורך בניית תכנית רב שנתית.

אלי רגב: אני ביקשתי משר הפנים להגיע לפיקוד העורף וקיימנו סיור מעמיק וארוך בפיקוד העורף להבנת העניין, משום שהקשר בין משרד הפנים לפיקוד העורף הוא קשר סימביוטי בכלל.

אלי רגב: אנחנו מטפלים רק ברשויות המקומיות ויש לנו מכנה משותף רחב מאוד.

אלי רגב: לכן כרגע אנחנו עומלים על תקציב נוסף של 70 מיליון שקל שהפיקוד הציג ויש נכונות לשר להעביר תקציבים מתוך רזרבות התקציב שלו, עוד השנה לטובת קידום חלק מתכנית תר"ש הרשויות.

אלי רגב: האלוף פחות נגע בזה, יש תכנית תר"ש רשויות שהתכנית הזאת מדברת בסך הכל על כ-50 מיליון שקל עד 2022.

אלי רגב: ביקש השר להקדים את ביצוע התכנית לאור ההתפתחויות שיש באזור ולכן אנחנו רוצים להוסיף עוד כסף כדי לקדם את העניין הזה, מלבד הכספים שאנחנו רוצים לקבל תקציבים נוספים ב-2019 כדי לקדם את המוכנות.

עמיר פרץ: מה התרומה שלכם לקידום המיגון הפרטי?

אלי רגב: במיגון הפרטי א.

אלי רגב: יש חוות דעת משפטית שהיא מאוד בעייתית להקשר הזה גם למקלטים משותפים בבתים משותפים וגם בוודאי במקלטים פרטיים.

אלי רגב: לגבי המיגון נוסח מה שקרה בשדרות כפרויקט לאומי, אנחנו כמובן בעד העניין הזה.

אלי רגב: צריך למצוא את המשאבים להקשר הזה, הביצוע כמובן אם יתבצע, יתבצע על ידי פיקוד העורף.

אלי רגב: חווינו את זה עכשיו, היינו ברמת הגולן ביום חמישי האחרון וברמת הגולן יש מקלטים משותפים לבתים משותפים שהם מוזנחים, מטופלים פחות טוב, הם באחריות מבחינה משפטית של ועד הבית/התושבים עצמם אבל מדובר באנשים קשי יום, המקלטים האלה לא יודעים לתת מענה וזו תופעה שהיא לא ייחודית רק לרמת הגולן.

אלי רגב: גם שם אנחנו מחפשים כרגע את האפיק המשפטי כדי לתת פתרון לבעיה הזאת כדי לסייע לתושבים שם.

אלי רגב: בהקשר של התקציבים והמעורבות של משרד הפנים, משרד הפנים מעורב למעשה בכל התחומים כמעט שציין האלוף, אם זה בתחום הסיוע לקיום האימונים ברשויות המקומיות, מקלוט, אנחנו מטפלים כרגע בכ-300 מקלטים ציבוריים, במקלטים שאדוני היושב ראש נגע בהם שהם לא מספיק שמישים אבל ניתנים בעצם לטיפול, אנחנו מטפלים כרגע בתכנית משותפת יחד עם פיקוד העורף.

אלי רגב: אותו דבר לגבי מרכזי ההפעלה, אותו דבר לגבי תחומי התקשוב וכולי.

אלי רגב: המעורבות שלנו היא מעורבות מלאה עם הפיקוד.

אלי רגב: רק דבר נוסף, ביקשתם פה בתוך מצע לדיון שנתייחס גם לנושא קליטת האוכלוסייה בחירום, אני אגע בזה ממש בקצרה.

אלי רגב: תשתית נורמטיבית אחת קיימת לעניין הזה, זו החלטת ממשלה מ-2012 מלון אורחים שמתייחסת לתרחישי הייחוס השונים אם זה לרעידת אדמה או לעימות צבאי, כאשר הבסיס לעניין הזה הוא בתי הספר.

אלי רגב: המשמעות של העניין הזה מנסיוני לפחות, כמי שחווה כמה אסונות בעולם זה למעשה כשאתה משתמש, היום התכנית שלנו אמורה להשתמש בכ-1,300 בתי ספר זה למעשה להשבית כמעט את מערכת החינוך במדינה והשבתה של מערכת החינוך במדינה קוטעת את הרציפות התפקודית של המשק, ועד כמה שניתן יהיה להימנע מזה אני חושב שזה נכון, אנחנו כרגע פועלים בשני אפיקים, אפיק ראשון, בנינו תכנית אלטרנטיבית מתואמת עם הפיקוד המרחבי, גם פיקוד צפון גם פיקוד דרום וגם פיקוד העורף כדי לתת מענה למקרים של עימות צבאי קטן יותר, מוגבל יותר, שבו ההיקפים שידרשו לפינוי אוכלוסייה יהיו קטנים יותר, אנחנו קראנו לתכנית "מלונית", התכנית הזאת מגובשת, מתואמת, גם מבצעית לצורך העניין גם מול הצבא גם מול ראשי הרשויות, גם הקולטים גם המתפנים, יש כמובן עדיין פערים כאלה ואחרים שאנחנו צריכים לסגור, אבל בסך הכל התכנית ב-90% סגורה.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: מי פה נציג משרד החינוך?

אבי דיכטר: רק הבהרה, לא הבנתי.

אבי דיכטר: למה הרשות המקומית לא יכולה לקבל את האחריות על המקלטים המשותפים?

אבי דיכטר: - - - היסוד כמו שנאמר כאן - - -

קריאה: היא יכולה.

אבי דיכטר: אז למה משרד הפנים לא דוחף את הדבר הזה?

ווה צוק רם: זה רכוש פרטי, היא צריכה לחוקק חוק עזר עירוני.

ווה צוק רם: ברגע שהיא תיתן חוק עזר עירוני - - -

אבי דיכטר: הייתה בזמנו הצעת חוק שנתקעה בדיוק לנושא הזה.

אבי דיכטר: כמה מקלטים מדובר בסדר גודל ארצי?

אלי רגב: אתה דיברת על המקלטים הציבוריים או המשותפים?

אבי דיכטר: המשותפים.

קריאה: כל בית, כמה בתים שיש.

אלי רגב: במקלטים המשותפים, תקנות העזר שיכולים ראשי רשויות לתקן ויש כאלה שעשו את זה, יכולים לאכוף על הוועדים שהמקלט יהיה זה, ויש כאלה שאוכפים יותר, יש כאלה שאוכפים פחות.

אלי רגב: אבל לא זאת הבעיה.

אלי רגב: הבעיה היא שברגע שהמקלט לא ראוי, ולצורך העניין לא רק בגלל שיש בו חפצים אלא בגלל שיש שם בעיות חשמל או מים או דברים מהסוג הזה, נשאלת השאלה מי מתקצב את זה.

אלי רגב: האם זה בא מכסף ציבורי או כסף פרטי, וכאן הסוגיה המשפטית.

עמיר פרץ: מי פה ממשרד החינוך, יש פה מישהו?

שמואל לטקו: הוזמנו.

עמיר פרץ: טוב.

עמיר פרץ: כי יש פה הרבה טענות של ראשי רשויות בעניין מצב בתי הספר ואנחנו צריכים לשמוע יותר.

עמיר פרץ: מי פה נציג האוצר?

עמיר פרץ: בבקשה, נשמח לשמוע ממך התייחסות של משרד האוצר לאור כל מה ששמעת כאן על הפערים.

עלי בינג: בגדול כמו שנאמר אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, הוקצו ה-150 מיליון, עברו כבר ועדת כספים.

שמואל לטקו: זה מימון או הרשאה, ה-150 מיליון?

עלי בינג: ה-150 זה הרשאה, גם המימון הועמד בצידם, באותה פניה לוועדת הכספים הועמדו כבר 25 מיליון ₪ והתקציב יועמד בהתאם לקצב הביצוע.

שמואל לטקו: ב-2018?

עלי בינג: כבר יש 25 מיליון שקל מזומן ב-2018 ואת היתרה שנצטרך נעמיד בהמשך.

עמיר פרץ: 150 זה לשנתיים?

עלי בינג: 150 זה הרשאה.

עמיר פרץ: לשנתיים?

עלי בינג: לא, ההרשאה תחויב עוד השנה, הפרישה של המזומן תתבצע בהתאם לקצב הביצוע.

עלי בינג: לפעמים יש פרויקט שלוקח שנתיים, יש פרויקט שלוקח שלוש שנים וארבע שנים.

עמיר פרץ: פרט ל-150 מיליון אין לכם שום תכנית כלשהיא להעמיד - - -

עלי בינג: יש קודם כל את התקציבים השוטפים של כל הגופים, יש את התקציב הגדול של מערכת הביטחון, אנחנו נמצאים במהלך דיונים.

עמיר פרץ: יש את הסוגיה של המקלוט הפרטי, אתם קיימתם על זה דיון?

עמיר פרץ: כי זה לא נוגע לשום גורם כאן.

עמיר פרץ: בסוף זו החלטה שצריכה להיות החלטה שלכם.

עלי בינג: בכל הנוגע למיגון הפרטי היה צוות שדן בעקבות החלטת ממשלה 2025, היו כל מיני מסקנות.

עלי בינג: בנוגע למסקנה של התמריץ הכלכלי, עוד לא נמצא לזה מקום, לצערי גם המסקנות האחרות עוד לא יושמו, יש כל מיני תמריצים אחרים שרוצים, כמו שאמרה חברת הכנסת על תמריצים בהיתרי בניה.

עמיר פרץ: טוב.

עמיר פרץ: זה עקב האכילס של כל הסיפור.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אני מתחיל עם חברי הכנסת ורשויות.

עמיר פרץ: בבקשה איילת נחמיאס.

עמיר פרץ: לפי סדר ההרשמה.

עמיר פרץ: אני מבקש רק להתחשב בחברים.

עמיר פרץ: בוא נגיד שלוש דקות לכל אחד.

איילת נחמיאס ורבין: קודם כל תודה רבה לחבר הכנסת עמיר פרץ, אני אמנם מצטרפת חדשה יחסית לוועדת המשנה אבל אתה מוביל את הנושא הזה בעקשנות.

איילת נחמיאס ורבין: אני מוכרחה לומר שאני חושבת שאנחנו, הוועדה לדעתי הייתה בחודש נובמבר בסיור בצפון, לדעתי צריך לעשות עוד סיור בקרוב.

עמיר פרץ: יש סיור מתוכנן ב-27 לחודש.

איילת נחמיאס ורבין: מעולה, אז התפרצתי לדעת גדולים.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה רגע לומר משהו מאוד חשוב, אני חושבת שהשבוע שעבר העמיד אותנו בפרופורציה גם על המורכבות בקשרים בין הצבא לבין משרדי הממשלה לבין רח"ל.

איילת נחמיאס ורבין: קודם כל ראשי הרשויות לדעתי בשבוע שעבר, חברי הכנסת, התנהלו בצורה באמת מעוררת התפעלות, באחריות, בלי התלהמות, באמת התקשרתי לכל אחד באופן אישי ואני גם יודעת שאתה גם נסעת לדעתי חבר הכנסת פרץ, הם ממש ריגשו אותי כי בסוף כושר העמידה של הציבור תלוי מאוד בפעילות של ראשי הרשויות אבל הדבר המבצעי היותר חשוב ותיכף אני אתייחס למה שאלתי אותך על האמירות של תת אלוף טרייבר, הצבא, אנחנו יודעים, יהיה תלוי ביכולת שלו לממש את כל מה שאנחנו יודעים לעשות במובנים המבצעיים, ובכושר העמידה של העורף.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו קוראים לעורף "עורף" אבל אנחנו יודעים שהוא במידה רבה חזית.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אנחנו גם שאלנו את השאלה על קצב ההתקדמות ומה היכולת שלנו לעשות את הדברים גם בהמשך למה ששאל עופר שלח, מה אתם יודעים לעשות אילו עכשיו נוחת עליכם כל ההון ממשרד האוצר, מה אתם יודעים ויכולים לעשות.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אנחנו מוטרדים.

איילת נחמיאס ורבין: מה שאני שומעת מראשי הרשויות ואני מניחה שסיון יחיאלי יו"ר יישובי קו העימות גם יתייחס לזה ואני פה מתנצלת בשמו של גיורא זלץ, ראש המועצה האזורית גליל עליון שדיברתי איתו בימים האחרונים הרבה והוא לא יכול היה להיות כאן, הם מאוד מאוד מוטרדים מתחושה של חוסר דיבור במשרדי הממשלה שבסופו של דבר החוסר תקשורת הזאת מחלחלת אליהם, אתה התייחסת, אלוף ידעי גם לנושא הפינוי.

איילת נחמיאס ורבין: הם מאוד מוטרדים מנושא הפינוי ומידת הזמינות.

איילת נחמיאס ורבין: כולם צחקו פה כשדיברת על הקרטונים, אבל לא באמת, כי אנחנו יודעים שזה אחד האתגרים הכי גדולים, מה עושים עם אותם האנשים שאתה מפנה, מה קורה איתם ברגע שפינית אותם.

איילת נחמיאס ורבין: לכן בסופו של דבר התחושה היא שככל שאתם מטפלים בפיקוד העורף ורח"ל עושה את מה שהיא עושה, בסופו של דבר עם כל הכבוד זה מסתכם לשורה התחתונה שאמר תת אלוף טרייבר, וזו התחושה שאין באמת תכנית אחודה מתכללת, שכולם יודעים מה התפקיד של כל אחד ברגע האמת, עושים את הכל מוכווני מטרה, ראשי הרשויות יודעים מי אחראי על מה, מה הם צריכים לעשות ואני חושבת שפה באה לידי ביטוי מצוקה מאוד גדולה, והמצוקה הזאת באה גם לידי ביטוי בנושא המיגון בין אם מדובר במיגון גנים, בתי ספר או דברים אחרים, גם באה לידי ביטוי בנושא פינוי ובוודאי ובוודאי באה לידי ביטוי בנושא ההתרעה.

איילת נחמיאס ורבין: לא יכול להיות שלעניין ההתרעה לא יימצא תקציב, יו"ר הוועדה וועדת המשנה.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא יכול להיות.

איילת נחמיאס ורבין: זה גם לא סכום מאוד גבוה וזה פתיר במידיות מאוד גבוהה, בסוף אנחנו 12 שנים מאז מלחמת לבנון.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא יכול להיות, זה פשוט לא הגיוני.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: בבקשה סיון יחיאלי.

סיון יחיאלי: אדוני היו"ר, יו"ר הוועדה, חברי כנסת, אני רוצה להתחיל דווקא בלהגיד מכל הלב כל הכבוד לצה"ל.

סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד לאלוף ידעי ולאלוף פיקוד צפון, אנחנו רואים מה קורה בצפון, אנחנו רואים את העבודה הנמרצת גם של פיקוד העורף שעובד איתנו באופן שוטף, גם של פיקוד צפון שאנחנו יושבים איתו, באמת כל הכבוד לצה"ל.

סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד עוד משהו.

סיון יחיאלי: נעשתה כאן עבודה מופלאה של הרשויות והמדינה, של הרשויות, של הצבא, שמביאה אותנו למצב שאם אנחנו לא נתקלים בתרחיש הייחוס הקיצוני שלנו, כנראה שנתפקד טוב מאוד.

סיון יחיאלי: כי בכל מצב שאנחנו לא מגיעים למצב שבו באמת יושבים במקלטים וצריך להביא אוכל, כנראה שבמצבים האלה אנחנו היום מוכנים בצורה יוצאת מן הכלל, נוכל לתפקד יפה.

סיון יחיאלי: אבל בואו נדבר על המצבים שאנחנו לא מוכנים אליהם בצורה יוצאת מן הכלל, וזה בעצם הסיבה שאנחנו כאן.

סיון יחיאלי: אז תודה לוועדה שאנחנו פגשנו אותה לפחות בשנתיים האחרונות ארבע פעמים ועסקה בנושא הזה, אבל אנחנו מדברים על חוסרים גדולים מאוד.

סיון יחיאלי: כמו שאמרתי קודם, אני מדבר על פערי מיגון, כל גני הילדים ב-0-4 לא ממוגנים.

סיון יחיאלי: בסוף בסוף הילדים האלה, אומרים "יש מיגון" כשפיקוד העורף סופר, הוא סופר בצדק.

סיון יחיאלי: גולן יכול להגיד, אם אני מכניס את הילדים למקלטים הם יהיו במקלטים, הכל בסדר.

סיון יחיאלי: המקלט נמצא שתי דקות מהגן, זמן התרעה הוא 0, נופלת קטיושה, בסופו של דבר הגן צריך שיהיה לו ממ"ד.

סיון יחיאלי: הוא לא צריך שיהיה לו ממ"ד לתרחיש קיצוני.

סיון יחיאלי: הוא צריך שיהיה לו ממ"ד לתרחיש שבו יש זליגה קלה במעבר משגרה לחירום, כדי שתוכל לשים את הילדים בצורה סבירה בתוך המקום הזה.

סיון יחיאלי: צריך שתהיה התרעה, כמו שאמרתי, פערי ההתרעה ב-0-4 חייבים לקבל מענה, זה דחוף.

סיון יחיאלי: איילת אמרה נכון, זה 20 מיליון דולר.

סיון יחיאלי: באמת, מאל חמה עד ראש הנקרה זה 20 מיליון דולר.

סיון יחיאלי: הלכתי ובדקתי, בשיא הרצינות, הלכתי ובדקתי כמה זה עולה, כולל תשתיות.

סיון יחיאלי: הכל ביחד.

סיון יחיאלי: זה סכומים זניחים.

סיון יחיאלי: מדינת ישראל חייבת לבצע את הדבר הזה כמה שיותר מהר.

סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד, בתרחיש קיצוני נקודת המוצא שלנו היא שהדברים לא סגורים עד הסוף.

סיון יחיאלי: אז הקרטונים הם כמובן דוגמה ואפשר להיטפל לזה, אבל זה לא הקרטונים.

סיון יחיאלי: הבעיה היא שככל שאתה מתקרב לגבול אתה לא יכול להביא את האוכל למקלטים כי אם יש לך שם הרעשה בלתי פוסקת, מי יביא את האוכל לשם, מאיפה אנחנו מקבלים את האוכל?

סיון יחיאלי: האוכל לא מגיע עד אלינו בכלל, לא מגיע לישוב.

סיון יחיאלי: אז יש לי את המתנדבים, יש לי מי שיחלק, מי שיודע להביא את האוכל למקלטים?

סיון יחיאלי: ובקיבוצים ב-0-4 או בישובים של בני מיעוטים זה הכל במקלטים משותפים.

סיון יחיאלי: אין להם תשתיות להכנת מזון.

סיון יחיאלי: אם אתה לא תביא לשם אוכל, אם לא תביא את התרופות, אם לא תביא את הדברים האלה, אנשים לא יכולים לשהות שם ואלה המקומות.

סיון יחיאלי: לכן אני אומר לכם, במידה מסוימת זה כמו תשתית כבישים.

סיון יחיאלי: עד רגע מסוים היא סוחבת לגמרי והכל בסדר, וברגע מסוים אתה נכנס לפקק ואתה יודע שהעסק הולך להיתקע.

סיון יחיאלי: אנחנו אומרים שהפקק הזה, כאן אנחנו מדברים על תקציב.

סיון יחיאלי: אני עומד לסיים.

עמיר פרץ: לא, אתה מסיים.

סיון יחיאלי: תראו, 150 מיליון שקל זה לעג לרש.

סיון יחיאלי: אתם יודעים למה זה לעג לרש?

סיון יחיאלי: כי זה לא מאפשר לנו להתחיל לתכנן את הפתרונות.

סיון יחיאלי: בסופו של דבר אתה צריך הקצאה רב שנתית עם יכולת לתכנן, כי כן, נכון, המסע ה זה יתחיל היום וייגמר בעוד שבע שנים, בוא נתחיל אותו עכשיו, מכאן, לא לחכות יותר.

סיון יחיאלי: זה מה שאנחנו מבקשים מהוועדה.

סיון יחיאלי: אני אגיד עוד מילה.

סיון יחיאלי: אני יודע שהממשלה מתכנסת בחודש הבא ואני מקווה מאוד ששם יתקבלו החלטות לתקצב את העסק הזה בצורה רצינית ואנחנו נראה תוצאות בשטח.

סיון יחיאלי: תודה.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: איל בן ראובן בבקשה.

איל בן ראובן: תחסכו לי מלים טובות.

איל בן ראובן: פיקוד העורף עושה עבודה מצוינת, תמיר, באמת ויש המון אנשים שעושים עבודה טובה.

איל בן ראובן: אבל אני מציע שנדבר במצב שבו אנחנו נמצאים בשפה בהירה וברורה לגבי המצב ולגבי מה צריך לעשות.

איל בן ראובן: אני אומר, אני יודע, אני חושב שהצפון ואני גם מדבר בסדר עדיפות.

איל בן ראובן: ברור לי שאי אפשר עכשיו לעשות הכל, למגן את כל מדינת ישראל.

איל בן ראובן: זה לא יילך ולכן צריך לדבר ברמה שבסדר עדיפות ברורה ועניינית.

איל בן ראובן: במבחן התוצאה האפשרית של מלחמה, של מערכה מחר, המצב בעורף האזרחי שלנו בצפון, בצפון בפרט הוא חמור מאוד ביחס לאיום כפי שאנחנו יודעים שהוא עלול לבוא אלינו ובסבירות של ההתפרצות כפי שהיא נמצאת היום ולא הייתה לפני שנתיים, היא היום השתנתה.

איל בן ראובן: הסבירות השתנתה.

איל בן ראובן: אני חושב שמפה צריכה לצאת קריאה, צריך לעשות אחרת.

איל בן ראובן: המיגון האישי בפרט והמיגון בכלל, איננו במצב טוב.

איל בן ראובן: תראו, ההבחנות של בין 0-4, 4-9, עד 20 קילומטר אנחנו כולנו יודעים שהצפון יעמוד במשך תקופת זמן תחת איום קשה.

איל בן ראובן: האבחנה הזאת בין 2 ל-3 ל-6 קילומטר היא כמעט לא רלבנטית.

איל בן ראובן: היא חשובה, כי גם פה צריך לעשות סדר עדיפות ואני מקבל אותו, אבל בגדול אני יודע מה היכולות, 0-20 קילומטר יעמוד תחת אש כבדה, במהלך פתיחה של מלחמה.

איל בן ראובן: נאמר פה, השירותים החיוניים של מדינת ישראל כפי שהיא צריכה לתת במצב של לחימה, אמר אלוף פיקוד העורף לפני חמש דקות, לא במצב טוב כפי שצריך לקרות, כפי שצריך להיות, כפי שאנחנו היינו רוצים שיקרה.

איל בן ראובן: המצב הזה אומר שאין אף אחד היום שרשאי בממשלת ישראל, אנחנו, לישון בשקט תחת סיטואציה שכזאת.

איל בן ראובן: פשוט אי אפשר.

איל בן ראובן: אני מדבר על זה כבר שנתיים ושמתי חוק לפני מספר חודשים והחוק הזה נפל, וכולי.

איל בן ראובן: עזבו אותי לגבי העבר, בואו נסתכל עכשיו, צריך להסתכל קדימה, מחר בבוקר, מה עושים.

עמיר פרץ: תודה.

איל בן ראובן: רגע, לפחות לגמור את הזמן.

עמיר פרץ: לא למה, אני מאוד אברך מי שיסתפק בפחות זמן.

איל בן ראובן: רבותי, אני חושב שגם המקלטים הקיימים, אלו שנשפץ אותם, הם לא נותנים מענה למלחמה שאנחנו יודעים שהולכת לקרות עלינו.

איל בן ראובן: זה מקלטים שנבנו ל-1973, ל-1967.

איל בן ראובן: הם צריכים לתת אפשרות לשהייה ארוכה, המיגון צריך לתת אפשרות לאנשים בתוך 10, 15 שניות להיות תחת מיגון, למדנו את זה בלחימה הרבה הרבה יותר נמוכה ברמת העוצמה שלה.

איל בן ראובן: מה עוד צריך לקרות כדי שאנחנו נוציא את ה- - - אני דורש, לצורך העניין, תכנית עורף רב שנתית, אמר תמיר 1.5 מיליארד, נתחיל בזה ולא להסתפק, תראו, זה ייקח הרבה זמן, צריך להתחיל עכשיו.

איל בן ראובן: כל יום שאנחנו יושבים פה ומדברים ומדברים ומדברים ולא בונים מיגונים בצפון זה בזבוז זמן שאנחנו נשלם עליו מחירים שחס וחלילה, שלא נצטרך להסביר לעצמנו אחר כך שיכולנו ולא עשינו.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אבי נעים.

אבי נעים: אני כבר 11 שנים יו"ר ועדת הביטחון לשלטון המקומי, לצד תפקידי כראש מועצה.

אבי נעים: באמת, גם לי יש רק קומפלימנטים להגיד על פיקוד העורף ועל הדרך שהוא עשה, אבל יש לי דה ז'ה וו.

אבי נעים: אני בא הרבה לדיונים האלה, הייתי גם עם קודמך.

אבי נעים: חבר'ה, ברגע שלא יהיה משרד ממשלתי שיהיה אחראי על החזית האזרחית, זה מזמן לא עורף, המלחמה הבאה אצלנו במרכזי הערים ולא רק בצפון, אתם עסוקים בדיון של 2006, כל מדינת ישראל.

אבי נעים: כשעושים סטטיסטיקה ומדברים על פערי מקלוט צריך להגיד, בני ברק 80% פערי מקלוט.

אבי נעים: עשרה אתרי הרס, אף אחד לא מגיע אליהם, אלפי הרוגים.

אבי נעים: וכדאי שנתעורר.

אבי נעים: אין שר שיודע להביא תקציבים והמילה היא "כסף", שלא תבינו את מפקד הפיקוד לא נכון.

אבי נעים: הוא אומר שלעשות את המיגון ייקח שנים, אבל יש הרבה מאוד מה לעשות עם כסף.

אבי נעים: יש הצטיידות ויש הכשרות ויש מערכות GIS שהן ברוב הרשויות.

אבי נעים: יש 50,000 צוברי גז במדינת ישראל לא ממופים, לא מתוקננים שכל אחד מהם זו פצצה, ליד גני ילדים, ליד בתי ספר.

אבי נעים: יש 5,000 בתי ספר, אין מערכות התרעות לרעידות אדמה, אמרו לי "ב-2017 תהיה מערכת מבצעית" עד היום אין, כשיש מערכות שאפשר לקחת מהמדף ולשים 5,000 שקל בבתי ספר ולהציל חיים.

אבי נעים: הקב"טים, חבר'ה, הם אלה שינהלו את המלחמה הבאה.

אבי נעים: צריך להתייחס לנושא הזה.

אבי נעים: המדינה צריכה להבין שאם המל8חמה היא אצלנו היא צריכה לתקצב ב- - - כמו שמתקצבים עובדים סוציאליים, כמו שמתקצבים פסיכולוגים, מורים ורבש"צים, צריך ממונה חירום בכל רשות שיתעורר כל בוקר וידבר.

אבי נעים: אני מרגיש לפעמים, תסלחו לי, שאני מדבר לקירות.

אבי נעים: ישבנו פה, החלו פה את חוק חינוך חינם מגיל 3, באנו ואמרנו "אתם בונים 800 גני ילדים, תבנו אותם ממוגנים, תרוויחו עוד 800 מרחבים ממוגנים.

אבי נעים: זה מייקר את זה ב-25% בלבד" עשו משהו?

אבי נעים: לא עשו כלום.

אבי נעים: לא נעשה בעניין הזה כלום.

אבי נעים: חבר'ה, חייבים תכנית חומש.

אבי נעים: מדינה שמתקצבת את מערכת הביטחון ב-80 מיליארד שקלים בשנה כדאי שהיא תתעורר ותשים חצי מיליארד שקלים בשנה בבסיס התקציב לטובת תכנית חומש מסודרת.

אבי נעים: פיקוד העורף הוא הגורם היחידי שמשמר ידע ומשתפר.

אבי נעים: תנו לו את הקרדיט.

אבי נעים: יש הרבה מאוד מאבקי אגו.

אבי נעים: אין היום ראש לרשות הלאומית לחירום.

אבי נעים: בצלאל טרייבר, אני כן רוצה להגיד, אמרתי לו "לאן אתה הולך, המדינה צריכה אותך" הוא אומר לי "המדינה לא נתנה לי להרגיש ככה" וכדאי שנתעורר.

אבי נעים: חייב שיהיה פה שר שידע להביא כסף ולעבוד בשיתוף פעולה.

אבי נעים: מילה אחרונה, איפה משטרת ישראל, שהיא אמורה לנהל את אירועי החירום על פי חוק במדינת ישראל.

אבי נעים: איפה כב"א, איפה הכשרות?

עמיר פרץ: חבר'ה, בואו - - -

אבי נעים: רגע.

עמיר פרץ: לא, אני קובע מתי רגע.

עמיר פרץ: אנחנו נתנו כבוד לשלטון המקומי ולכן מיקדנו את העניין.

עמיר פרץ: אתה משתתף בדיונים שגם המשטרה צריכה לתת את העמדות שלה, אנחנו השתדלנו שהדיון היום ייתן את המקום הנכון לשלטון המקומי וההערות שלך נרשמות, אין שום בעיה, אתה יודע יפה מאוד שהדברים שלך לא נשארים תלויים באוויר, אבל אני שמח לשמוע אותם שוב בנחרצות.

אבי נעים: יש עוד משפט אחד מאוד חשוב.

אבי נעים: בני המכינות הקדם צבאיות ושנות השירות שזה אלפי בני נוער שהם כבר בגירים, לקחת את הגוף הזה גם לאור מה שקרה, לתת להם הכשרה מאוד בסיסית - - -

עמיר פרץ: ובמקרה הגענו למוטי יוגב.

עמיר פרץ: בבקשה מוטי.

מרדכי יוגב: תודה רבה אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת ואלוף פיקוד העורף.

מרדכי יוגב: קודם כל תודה למי שכן פועל, מפיקוד העורף ואחרים.

מרדכי יוגב: אמר פה חברי חבר הכנסת איל, אני חושב שאני זועק על זה פה מיום הגעתי לכנסת, חמש שנים, ואגע בדברים.

מרדכי יוגב: 150 מיליון שקל שהעמיד האוצר, אני אומר לך עלי, זה גרעינים לפיצוח בסוף הארוחה ולא מספיק לכלום, זה כסף קטן ולא מספק את מיגון הצפון ואני אומר את זה כחבר בקואליציה, כל מה שאני אומר, אני אומר כרגע כביקורת על מה שאין.

מרדכי יוגב: פערי מיגון יש בכל הארץ אבל יש סדרי עדיפויות.

מרדכי יוגב: 0-4, 4-7 וכולי, שלומי וקריית שמונה לפי דעתי לפני הישובים ואני אומר, בצפון, לפני יו"ש וכולי.

מרדכי יוגב: תקציב מרכיבי בטחון באופן כללי הוא נמוך והוא היה בזנב של 16 ולנו אין אפשרות כוועדת בטחון לטפל בו, תקלה חמורה שפה הייתה צריכה לטפל היועצת המשפטית, שנוכל לטפל בו כי רק ועדת חוץ ובטחון בכלל יש לה אוריינטציה לסיפור והמיגון לצפון חסר באופן קריטי, אני מסכים עם כל מה שנאמר פה, רק בשביל יו"ר הוועדה אומר שגם המכינות וגם השין-שינים וגם מישיבות ההסדר בשיעורי א' וב'- יכולים להיות כוח אדיר בלא הרבה עלות, הדרכה ושיפוץ.

מרדכי יוגב: יישובי עוטף עזה בדרום שהאיום עליהם ידוע הוא 1/10 מהאיום בצפון והם מוגנו פי 10 מיישובי הדרום, ובצדק.

מרדכי יוגב: יש אפילו פעמונים לעובדים התאילנדים בשדות, במרחב הציבורי, מוסדות החינוך והדיור.

מרדכי יוגב: פערי המיגון של הצפון גבוהים, מחייבים נגיד מיליארד לשנה בתכנית עבודה לשלוש שנים כדי שגם יהיה אפשר לבנות במקביל, ושוב, סדרי עדיפויות.

מרדכי יוגב: המיגון האישי, מוסדות החינוך, המרחב הציבורי 0-4, 4-7, פיקוד העורף יעשה את הסקירה, רק הוא כאיש מקצוע, ייקח לזה גם אנשי מילואים אם צריך לעשות, זה יותר מהר, גם כן הבינוי באחריות משרד החינוך, באחריות משרד הרווחה על מעונות, הכל יכול לבוא במקביל.

מרדכי יוגב: אני אומר עוד ביטוי אחד חריף.

מרדכי יוגב: תקציבי הפיצויים שיידרש האוצר לשלם חס וחלילה על נפשות, על תשתיות ועל רכוש יהיו גבוהים בהרבה ממה שאם היום נחשוב ונשים, נידרש לשלם, ויש לי רק הערה אחת לאג"ת כגורם צבאי, שלצערי הוא מתכנן לא מספיק נכון את כמות הנפגעים העלולים להיות וסבור שיהיה כמעט ולא יהיה.

מרדכי יוגב: אני חלוק עליו מזה כארבע שנים ששמעתי את הערכתו, ואומר את זה באופן מקצועי.

מרדכי יוגב: אני אסיים בכך שמה שאנחנו צריכים לפעול כוועדה או בכל דרך אפשרית, שתקציב המדינה לשנת 2018 וטוב רגע אחד קודם, כי האיומים לצערנו רק מצטברים, הצטרפו אליהם החברים מאיראן, 1,700 קילומטר מאתנו, אבל גם הם רוצים לירות אלינו.

מרדכי יוגב: אף אחד מאתנו פה לא רוצה את זה, אף אחד מאתנו לא רוצה להילחם בהם בכלל והלוואי ונצליח להיות חברים שלהם ולא אויבים שלהם, אבל האיומים לא פוחתים ובדגש על הצפון ולכן צריך להגיע פה במסקנה ברורה שמיליארד שקל לשנה בתכנית עבודה למיגון הצפון, את האיך - יקבעו פיקוד העורף, אנשי המקצוע.

מרדכי יוגב: הפער פה של רח"ל ושל - - - מסכים איתו, לא אוסיף עליו מילה.

מרדכי יוגב: זאת אחריותנו לנהל סיכונים באופן אחראי ולא באופן לא אחראי.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: עיסאווי פריג'.

עיסאווי פריג': שלום לכל החברים.

עיסאווי פריג': אני מצטער לשמוע מה ששמעתי, אנחנו נמצאים במצב חירום, לקיים דיון על מיגון עם דאגות ברמות כאלה, זה מוביל אותי לחשוב על פי התרחישים של צה"ל, והתרחיש הקיצוני כפי שאמרת, של אלפי רקטות, דבר שאמור להפחיד, בזמן שבצפון יש בסך הכל עשרות מקלטים בישובים הערבים.

עיסאווי פריג': צריך גם לחשוב.

עיסאווי פריג': אז אני רציתי לדבר על הנוכחים-נפקדים.

עיסאווי פריג': חברים, נדמה לי בעשר השנים האחרונות סך הוצאות המיגון שהיו בדרום עברו כמה עשרות מיליארדים.

עיסאווי פריג': ואנחנו ממשיכים לחשוב על - - -

אבי נעים: התכוונת מיליונים.

אבי נעים: עיסאווי.

עיסאווי פריג': עשרות מיליארדים.

עיסאווי פריג': מיליארדים.

עיסאווי פריג': ואני עומד על מה שאני אומר.

עיסאווי פריג': זה כולל כמובן הגדר, החומה התת קרקעית והמנהרות וכל אמצעי המיגון האלה.

עיסאווי פריג': תבדקו.

עיסאווי פריג': אנחנו נבדוק את זה בצורה מסודרת, זה לא מדאיג אותי.

עיסאווי פריג': ואני שומע את הדברים.

עיסאווי פריג': חברים, אני זוכר את עצמי ב-1973 עם אבא ואמא כשהייתה מלחמה, לקחו אותנו למערה בישוב.

עיסאווי פריג': רוחנא א'על מרא'ר" זה המקלט שהיה לנו, מערה.

עיסאווי פריג': ככה בכל שכונה יש איזו מערה שמגלים אותה תוך כדי, ולמערה.

אבי נעים: זה הכי טוב.

מרדכי יוגב: חבר הכנסת פריג' זה הקונספט שהצעתי כהכי זול ליישובי הגבול, ואני לא אפרט יותר.

עיסאווי פריג': אה כן, זה מעניין.

עיסאווי פריג': אני חושב לעצמי להיות ערבי בחיי היום יום זה קשה, ואיך להיות ערבי במצבי חירום, זה פי כמה וכמה.

עיסאווי פריג': הנושא הזה מאוד קרוב אלי.

עיסאווי פריג': בדקתי ודיברתי עם כמה אנשים בתחום והתעניינתי לגבי החברה הערבית בצפון, בעצם היא בקו עימות, אני מאוד מקווה שלא נצטרך את כל המיגון.

עיסאווי פריג': כמעט כל התשובות ששמעתי היו "הערבים אשמים".

עיסאווי פריג': "הערבים אשמים".

עיסאווי פריג': אין תכניות מתאר ואמרת את זה, קשה להיכנס, אין בתים ללא רישיון, קשה לתת.

עיסאווי פריג': חברים, אין מקלטים ציבוריים בישובים הערביים.

עיסאווי פריג': תוכלו להגיד למרוח אותנו ב-150 מיליון, תוכלו להגיד דברים יפים וגרפיקות יפות, המציאות שאין.

עיסאווי פריג': זה המציאות, המציאות שאין.

עיסאווי פריג': תוכלו להגיד כמה שאתם רוצים.

עיסאווי פריג': כמה המציאות הזאת היא רק אומרת דבר אחד, חיי הערבים במדינה הפקר.

עיסאווי פריג': נקודה.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אורי.

אורי בן יהודה: אני מרכז את תחום החירום והביטחון במרכז המועצות האזוריות.

אורי בן יהודה: אני רוצה להגיד בפתח דבריי שהנושא מספיק חשוב לא כי אתם עוסקים בו ואני מברך על זה, אלא כי יושבת פה חבורה גדולה מאוד שהגיעה מכל הרשויות בארץ, גם של נציגי מועצות, רשויות, גם של קב"טים, כך שהנושא בוער בעצמותינו.

אורי בן יהודה: אני לא אכנס עכשיו להתייחסות מפורטת, העברתי לאסף הבוקר מסמך, הוא אצלכם, יש שם התייחסות לכל עשרת הנושאים.

אורי בן יהודה: אני רוצה להגיד בסוף באמת שני דברים שבעיני הם הכי חשובים לעניין.

אורי בן יהודה: אחד – אני ממליץ לקחת את שקף הפערים שהציג תמיר בסוף, אותם שישה בולטים ולפרק אותם ולתקצב אותם וכן הלאה, כי אם בזה נתקדם, נתקדם צעד משמעותי מאוד.

אורי בן יהודה: הדבר השני, כשהייתי חייל צעיר לימד אותי מפקדי חבר הכנסת בן ראובן שהאמת מצויה בפרטים הקטנים.

אורי בן יהודה: לכן המיני דיון שהתפתח פה סביב הקרטונים ולא בגלל הדיון עצמו הוא מאוד מאוד משמעותי מכיוון שהרבה מאוד דברים שנכתבו בנהלים וספרים כשיורדים פנימה למטה לדברים הקטנים, בגלל בעיות הרגולציה המדינתית, בגלל היעדר התשתית הנורמטיבית, לא ניתנים למימוש.

אורי בן יהודה: תודה רבה.

עמיר פרץ: יפה.

עמיר פרץ: רחל עזריה.

עמיר פרץ: תלמדו מאורי הוא הסתפק במחצית הזמן.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: כן, זה יהיה קצר, גם באמצע הספקתי ללכת לאשר הצעת חוק במסגרת הרפורמות של חבר הכנסת יואל חסון ולחזור, אז לכן אני רק אומרת שאני מעלה נושא שבדקתי ולפי ידיעתי הוא לא עלה, זה ניהול, מה קורה ברגע האמת.

רחל עזריה: עד כמה, יש את העניין שהוא חשוב, אבל עד כמה ברגע האמת יש ניהול מאוד ברור.

רחל עזריה: עם ידיעה ברורה מה צריך לקרות, מי מנהל את האירוע.

רחל עזריה: אני יכולה לומר שבדרום יש כבר הרבה מאוד זמן תרגול.

רחל עזריה: היו הרבה הזדמנויות, כולם יודעים מה צריך לעשות ברגע האמת, כולם יודעים מי לוקח אחריות, עלה פה עניין של הרבש"צ, בדרום זה מאוד מנוהל.

רחל עזריה: ככל שלצערנו יותר גלי טרור, היה ברור מה צריך לעשות.

רחל עזריה: אבל בעצם איך אנחנו יכולים להפיק לקחים ממה שקרה בדרום כדי להבין איך מנהלים יותר טוב אירועים כאלה כשהם קורים בצפון, שיהיה ברור מי אחראי, את ההשתלמויות הנכונות, שיהיה ברור בדיוק איך ברגע האמת, כולם יודעים, יש פרוטוקולים ברורים למה צריך לעשות כדי להתמודד עם האירוע.

רחל עזריה: שוב אני אומרת, בדרום כאילו התאמנו על פחות קסאמים, פחות חזקים וכאילו היה זמן אימון.

רחל עזריה: בצפון זה נראה שלא יהיה זמן אימון וברגע שתהיה מתקפה היא עלולה להיות מאוד חריפה, גם ראינו את זה במלחמת לבנון השנייה שהייתה הרבה מאוד התפרקות של המערכת הרבה פעמים העירונית, לא היה ברור מי צריך לעשות מה, היו אנשים שעזבו, איך מטפלים באנשים במקלטים, שם היה משבר מאוד גדול.

רחל עזריה: איך אנחנו עכשיו מייצרים פרוטוקול ברור שברור לכל אחד מה התפקיד שלו וברגע האמת הפרוטוקול נשלח והדברים נעשים.

רחל עזריה: תודה.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: נחמן שי.

נחמן שי: תודה רבה.

נחמן שי: מאחר שאני כבר לקראת הסוף אני חושב, לא אחזור על דברי קודמיי.

נחמן שי: קודם כל אני שוב מתרשם מהעבודה של פיקוד העורף, ושל רח"ל שסוגרים פערים במהירות יחסית, של עשרות שנים בתחום הזה וזה לא פשוט בכלל.

נחמן שי: אנחנו יודעים שזה היה נושא מוזנח עד שפיקוד העורף קם ועד שפיקוד העורף לקח, וגם זה לעשות ממש שינוי סדרי בראשית.

נחמן שי: אני חושב שאנחנו בתוך תהליך, מה שמציק לי זה שהזמן לא מחכה לנו, האיומים לא מתחלקים לפי השנים הללו אלא האיומים מתחזקים והפערים אולי אפילו מתרחקים, זאת אומרת שהאיום הולך וגדול והמיגון או כל הצרכים האחרים לא מספיקים להדביק את הקצב, זה בעצם האתגר הכי גדול בעיני.

נחמן שי: אני מבין שזה נכנס לתכניות רב שנתיות אבל צריך לקצר אותן, והאמת הפשוטה שנאמרה ותשוב ותיאמר, בלי עורף חזק אי אפשר לנהל מלחמות במדינת ישראל.

נחמן שי: אם העורף לא יעמוד, שהוא החזית בעצם, החזית לא תוכל לתפקד.

נחמן שי: זה לא יעבוד.

נחמן שי: הצבא יסתכל כל המן על העורף וימדוד כמה העורף יכול לספק זמן כדי שהצבא יילחם.

נחמן שי: הצבא יכול להילחם, אין לו בעיה.

נחמן שי: הוא יכול להילחם גם חודשים.

נחמן שי: אבל אם העורף ישדר מצוקה, יצטרכו לקצר את הלחימה וזו תהיה בכיה לדורות והיו לנו מלחמות כאלה שנאלצו לעצור בגלל שהעורף נחלש.

נחמן שי: לכן ההשקעה פה נראית לי השקעה הכי נכונה והכי אמתית להשקיע בעורף, זה לא בזבוז.

נחמן שי: זו השקעה שהיא מרכיב חיוני בביטחון, היא כמו לרכוש אמצעי לחימה.

נחמן שי: זה לא שאומרים "נעזוב את החזית עכשיו כי אנחנו מסדרים את החזית" זה לא נכון.

נחמן שי: עורף חזק הוא המפתח להצלחה.

נחמן שי: אני לא שמעתי פה מילה על ערכות מגן ואב"כ וכן הלאה, דיברנו על זה בדיון אחר, זה גם חשוב.

נחמן שי: אני רוצה שזה גם יילקח בחשבון.

נחמן שי: אני לא רגוע, גם אחרי הדיון שהיה - - -

עמיר פרץ: אבל זה לא, שי - - -

נחמן שי: אני אומר, גם זה - - -

עמיר פרץ: מה שמסווג- מסווג, וזה לא - - - תודה.

נחמן שי: אני לא נכנס לזה, אני אומר שזה היבט חשוב.

אבי דיכטר: הוא מדבר על מלחמת המפרץ.

עמיר פרץ: אה, אתה מדבר על מלחמת המפרץ.

נחמן שי: לא, אני מדבר על היום.

נחמן שי: דיכטר, התאוששתי ממלחמת המפרץ.

עמיר פרץ: נחמן, אתה פשוט עושה עוול לעצמך.

עמיר פרץ: מה שחשוב שאף אחד במדינה לא שוכח אותך.

עמיר פרץ: פה זו ההצלחה הגדולה.

עמיר פרץ: סאלח סעד בבקשה.

סאלח סעד: שלום לכולם.

סאלח סעד: אני רוצה כמובן לברך ולחזק את צה"ל על כל מה שהוא עושה בימים האלה, בכל הגזרות.

סאלח סעד: אבל תראו, האלוף תמיר הציג כאן תשקיף מאוד יפה, יסודי, ותבורך על זה.

סאלח סעד: אבל חברים, המציאות היא אחרת לגמרי.

סאלח סעד: אני אומר את זה בכאב.

סאלח סעד: אני כתושב הצפון שמכיר את הצפון כמו שאני מכיר את עצמי, קיבלתי טלפונים ועשרות טלפונים מתושבים מודאגים מאוד אחרי ששמעו את האזעקות בשעה 23:30 ביום חמישי בלילה ואנשים היו מאוד מאוד מובהלים, לא היה מה לעשות, לא היו מקלטים, לא היו מקלטים ציבוריים, גם מקלטים פרטיים לאנשים אין.

סאלח סעד: הרי כידוע לכם, כל הבתים שנבנו לפני 1991 אין להם ממ"דים, אין להם חדרי מיגון.

סאלח סעד: כאן אנחנו חייבים לתת תשובה.

סאלח סעד: גם מקלטים ציבוריים.

סאלח סעד: ערכתי סיור עם לאה פדידה רק ביום ראשון האחרון, ברמת הגולן ישבנו עם אנשי מועצת גם ברמת הגולן, גם בגליל העליון עם גיורא זלץ ועם יו"ר הפורום של המועצות הדרוזיות.

סאלח סעד: חברים, המציאות היא אחרת לגמרי.

סאלח סעד: 32% מהמקלטים בצפון לא מוכנים, אין מקלטים בכלל, ל-32% אחוז מהאזרחים אין מקלטים.

סאלח סעד: אתם מבינים מה המשמעות?

סאלח סעד: זה מאות אלפים של תושבים, בעת מלחמה, בעת רקטות או הפגזות, אני מאוד מקווה שזה לא יתרחש, אני באמת מקווה שזה לא יהיה, אבל המציאות אומרת אחרת.

סאלח סעד: מה נגיד לאיראנים?

סאלח סעד: "תחכו קצת עד שנגמור את המקלטים" מה נגיד להם, "תחכו קצת עד ששר האוצר יעביר את הכספים"?

סאלח סעד: נו באמת.

סאלח סעד: אנחנו צריכים לתת תשובות ברורות לאזרחים.

סאלח סעד: 11 בתי ספר בגליל העליון, מועצה אזורית של 20,000 תושבים, אין בהם מקלטים, אתה מבין את זה תמיר?

סאלח סעד: אני מניח שזלץ אמר לכם את זה.

סאלח סעד: עמיר, 106 גני ילדים של מועצה אזורית שיש בה 22,000 תושבים, אין מקלטים שם.

סאלח סעד: כלומר אלפי תלמידים בסכנת חיים אם יפלו טילים שם.

סאלח סעד: חברים, זו הצגה מאוד יפה, אבל המציאות היא אחרת.

סאלח סעד: סיוון יושב כאן, יו"ר ראשי המועצות בצפון, הוא מכיר את זה מצוין וראשי המועצות מדברים איתכם ואני מניח שגם מדברים איתכם, עם משרד האוצר, עם עמיר פרץ, עם אבי דיכטר, מדברים עם כולכם.

סאלח סעד: חברים, צריך להתעשת, אחרת תהיה ועדת חקירה רצינית ביותר אם אנחנו לא נעשה את הדברים כמו שצריך.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: אלי דלל.

אלי דלאל: אני ממלא מקום ראש עירית נתניה.

אלי דלאל: תודה לחבר הכנסת פרץ יו"ר ועדת המשנה ולחבר הכנסת אבי דיכטר יו"ר הוועדה.

אלי דלאל: תראו, יש לרוכבי אופניים מושג, חוזק השרשרת נקבע על ידי החוליה החלשה, וזה בדיוק מה שקורה.

אלי דלאל: אנחנו נמצאים בדיון שהוא מציל חיים ויש לתת את כל הכלים לרשויות המקומיות, זה מאוד חשוב, כי אנחנו בסוף האנשים שנצטרך לבצע ולהיות בחזית מול התושבים וזה מה שחשוב.

אלי דלאל: אני רוצה להיכנס לכמה פרטים בעיר נתניה.

אלי דלאל: יש לנו בנתניה כ-40,000 תושבים חסרי מיגון.

אלי דלאל: העיריה הכינה תכנית שבה מנצלים את המקלטים במוסדות החינוך לטובת הציבור הרחב.

אלי דלאל: אנחנו בדקנו יחד עם פיקוד העורף ועל זה גם אני רוצה להגיד תודה רבה לאלוף תמיר ולשאר האנשים בפיקוד העורף, עבודה טובה יחד איתנו גם בהשתלמויות, גם בתרגול, זה מאוד מאוד חשוב.

אלי דלאל: בדקנו 20 חניונים.

אלי דלאל: עדיין, אחרי כל מה שלא נעשה יישארו כ-5,000 תושבים ללא מיגון.

אלי דלאל: יש לנו בעיות בנושא של תקשורת, יש לנו תכנית פינוי שמדובר, תכנית קליטה המאפשרת לתת מענה זמני במוסדות החינוך.

אלי דלאל: יש לנו תכנית לטיפול באוכלוסייה עם צרכים מיוחדים.

אלי דלאל: העיריה אחראית להספקת מים ולכך היא ערוכה לתת בכל תרחיש, אבל בשאר המוצרים, לעירייה אין שליטה, שדיברנו על זה קודם, נושא הקרטונים למשל.

אלי דלאל: שיתוף פעולה, ציינתי, עם פיקוד העורף.

אלי דלאל: הבעיה זה גם אצלנו לפחות בעירית נתניה, זה שאין לנו לא מיגון אישי, לא ערכות תאורה, לא מכשירי קשר, לא חפ"ק עירוני ראוי, יחידת חילוץ וגנרטורים.

אלי דלאל: מצד שני, העיריה מעמידה לפי הנחיות משרד הפנים כל שנה את התקציב הנדרש בחוזר מנכ"ל.

אלי דלאל: אנחנו מבצעים תרגילים בהתאם.

אלי דלאל: כל מה שנעשה הוא באמת עבודה רצינית, מתואמת יחד עם פיקוד העורף, אבל זקוקים לכלים ולתקציבים כדי שנוכל לעמוד בזמן אמת.

אלי דלאל: תודה.

עמיר פרץ: תודה רבה.

עמיר פרץ: לאה פדידה.

לאה פדידה: תודה רבה חבר הכנסת עמיר, הנתונים ששמענו היום הם לא מפתיעים, אבל הם מטרידים במיוחד.

לאה פדידה: כי אם הנתונים האלה כתובים על הקיר וידועים, אז למה רק כשיש צליל של איום וכשפעמוני המלחמה על הגדרות אנחנו מתכנסים כדי לראות מה עושים ואיך.

לאה פדידה: אמרה חברת הכנסת איילת שכבר הרבה שנים היה לנו זמן של רגיעה ושקט, אז איפה היינו ומה עשינו, ואומר לי פיקוד העורף, וזה הכי מלחיץ אותי, "זה לא בעיה של כסף.

לאה פדידה: גם אם תתנו לי היום את כל הכסף שאני מבקש אני לא מספיק להכין את העורף הצפוני נגד מלחמת טילים, או כל תרחיש של איום אחר.

לאה פדידה: וזה מחדל.

תמיר ידעי: זה לא מה שאמרתי.

לאה פדידה: אתה אמרת שקשה לבנות, לבנות מערכת מיגון וצריך זמן.

לאה פדידה: אז לכן אלה שני המרכיבים בעצם שהיינו צריכים להקצות מזמן.

לאה פדידה: תכנון זמן וכסף על מנת לתת מענה.

לאה פדידה: אני רוצה להעלות עוד נקודה שעלתה בסיור עם חבר הכנסת סאלח ולא שמעתי אותה כאן בדיון.

לאה פדידה: אומרים ראשי המועצות "יש לנו חולים שצריכים תרופות כרוניות, שצריכים תרופות מצילות חיים ביום יום והם כבר במלחמה הקודמת נתקלו בחוסר של התרופות האלה" אז האם מישהו הסיק מסקנות ונותן מענה לתרופות הכרוניות ולמאגרים, כמו שמאגרי מזון, זה דבר שחייבים לעשות את זה.

לאה פדידה: אנחנו צריכים להבין שיש אדם שזה מציל את התרופה שלו.

לאה פדידה: הדבר הנוסף שאני מבקשת התייחסות, אופי הישובים בצפון חברים וחברות, הוא שונה.

לאה פדידה: הרבה קיבוצים, יש שם בתי ילדים שנבנו מזמן מאוד, גני ילדים שלא ניתן למגן אותם.

לאה פדידה: מאידך, זמן ההתרעה מאזעקה עד לנפילה הוא אפס, לא כמוני שזה מרשה לי לקחת עוד את המים וללכת לחדר האטום.

לאה פדידה: אז יש לתת איזה שהוא מערך של מתן מענה לקיבוצים, קרי גם הישובים הדרוזים, הם בנויים באופי אחר.

לאה פדידה: לראות אם אנחנו נותנים מענה.

לאה פדידה: אבל לא ייתכן, ובזה אסיים, שגם בנושא בטחון הצפון תהיה הילדה החורגת של ממשלת ישראל ואנחנו נצטרך לתת להם הסבר בוועדת חקירה.

לאה פדידה: אז תודה רבה על הדיון ונקווה שייתן מענה במהרה.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: עפר שלח בבקשה.

עפר שלח: תודה היושב ראש.

עפר שלח: אני באמת רוחצה להתמקד בצפון משתי סיבות עיקריות.

עפר שלח: אחת, סיוון אתה אמרת שאנחנו יודעים לעמוד בתרחיש אבל לא בתרחיש קיצון.

עפר שלח: בצפון תרחיש הקיצון הוא תרחיש הייחוד.

עפר שלח: זה המקום היחיד במדינת ישראל שבו תרחיש הקיצון הוא תרחיש הייחוד.

עפר שלח: הוא מה שיקרה במקרה של מערכה כוללת שחיזבאללה יהיה בתוכה, ואפרופו גם דברים תמיר שאתה התייחסת אליהם, אנחנו התרגלנו בדרום, לחיים לא צריך להגיד את זה, אבל בדרום אני לא מקל בכלל ראש לא במה שעברו תושבי הדרום ולא ביכולת העמידה המרשימה שלהם, אבל בסופו של דבר ההשפעה של אספקטים אחרים כמו למשל יכולת ההתקפה שלנו או ההגנה האקטיבית לא דומה בכלל במערכה דרומית מול מערכה צפונית.

עפר שלח: לכן אנחנו צריכים להתייחס לצפון כאל המקום, ונגדיר את הקילומטרז' של מה זה צפון לצורך העניין, אבל אנחנו צריכים להתייחס אליו במקום היחיד במדינת ישראל שבו צריך להתכונן באופן הרמטי לתרחיש הקיצון כי הוא מה שיקרה, והדבר השני שאני רוצה להגיד, הדבר הזה חייב להיות מוגדר מתפיסה.

עפר שלח: זאת אומרת כשאתה מדבר על גני הילדים, אז יכול להיות שכשאנחנו נבחן, אני לא בקיא ולא יודע לתרגם את זה לאמצעים, יכול להיות שנבחן את זה באמצעים ונגיע למסקנה שאי אפשר למגן גני ילדים, אבל בתפיסה ייאמר מתי נמצאים בגני הילדים ומתי לא, ומה הסימן הראשון שבגללו לא נמצאים יותר בגני הילדים ואת המקום שאנחנו נחליט שהילדים יימצאו בו, אנחנו נמגן, כנ"ל בענייני הפינוי.

עפר שלח: אנחנו גם בעניין הפינוי די משחקים עם עצמנו איזה שהוא משחק.

עפר שלח: אנחנו לא לגמרי פתרנו את הסיפור הזה, אנחנו לא לגמרי יודעים מה לעשות איתו, הזכרת פינוי תחת אש, אנחנו צריכים להניח הנחה שהוא יהיה תחת אש.

עפר שלח: אנחנו צריכים לקבוע את התורה שלפיה אנחנו נגן כי אנחנו לא יכולים להשקיע בכל דבר, אבל אנחנו חייבים שמה שנחליט עליו, יהיה הרמטי.

עפר שלח: נקודה אחרונה, כל זה חייב להישען בוודאי באספקטים לאו דווקא של המיגון, בכל האספקטים האחרים על הרשויות המקומיות.

עפר שלח: זה מה שלמדנו גם מהמערכות הקודמות.

עפר שלח: הם הבסיס של החוסן האזרחי, הם מכירים, גם האזרח כשהוא מסתכל על הרשות והוא רואה שהיא לא מתפקדת, זה דברים שלך יו"ר הוועדה אני לא צריך להזכיר, כשאזרח מסתכל על הרשות והיא לא מתפקדת, המורל של האזרחים, הנכונות שלהם להיות חלק מכל העניין נופלת ואז הם מתחילים לברוח, וכשהם מתחילים לברוח אנחנו בסרט אחר לגמרי, לכן את הדבר הזה בלי שום שיקולים של תקציב אחרי שהצבנו תפיסה, בדבר הזה צריך להשקיע.

עפר שלח: תודה רבה.

עמיר פרץ: תודה.

עמיר פרץ: אבי דיכטר בבקשה.

אבי דיכטר: אני חושב שהמשפט נבלע, האלוף תמיר אמר איזה שהוא משפט והוא נבלע לנו תוך כדי הדיון.

אבי דיכטר: משפט שהוא מפתח בעיני.

אבי דיכטר: אני מקווה שאני מצטט אותך נכון.

אבי דיכטר: 92% מהתושבים היום, בנתונים שיש לנו היום, אם יעבדו על פי הנחיות פקע"ר, לא ייפגעו למעט כמובן בפגיעה ישירה.

אבי דיכטר: בפגיעה ישירה גם מיגון - - -

תמיר ידעי: מה שאמרתי זה ש-92% מהתחמושת שכרגע נמצאת בארסנל של אויבנו, לו נתנהג נכון, למעט פגיעה ישירה, לא עושה שום דבר.

אבי דיכטר: זה בעיני משפט מפתח.

אבי דיכטר: מפני שכדי לבצע את מה שאתה אומר, אנחנו כל הזמן חושבים באופן אוטומטי לקחת תקציבים לשפוך על נושא המיגון ולפעמים בתקציבים נמוכים יותר, אם אתה שואל אותי, גם אם יינתן תקציב למיגון ולא יינתן תקציב כדי להבטיח את המשפט הזה של ה-92%, הייתי חותך מהתקציב של המיגון ושם על הדבר הזה.

אבי דיכטר: כי זה נושא שהוא מציל חיים מניסיון, ויש פה מספיק אנשים מסביב לשולחן שהם עתירי ניסיון בנושא הזה.

אבי דיכטר: המשפט השני שהוא משפט שהולך איתנו ואנחנו הולכים איתו כבר שנים בוודאי מאז מלחמת לבנון השנייה, הרשות המקומית היא לבנת היסוד.

אבי דיכטר: אנחנו יודעים, חווינו את זה, לא צריך לעשות פה עוד פעם תרגול, מפני שכל המערך כולל פיקוד העורף בנוי לנושא הזה.

אבי דיכטר: אגב, תוך כדי הדיון התחדד, מאחר והיו שינויים בנושא של אחריות רח"ל וכולי, אתה רואה שהעסק עובד מעל לראש של רח"ל, בכל מה שקשור לרשויות מקומיות.

אבי דיכטר: רח"ל כבר לא בלופ.

אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו כוועדה בכנסת, אני לא זוכר שראינו - - -

עמיר פרץ: למה רח"ל לא בלופ?

קריאה: זה לא מדויק.

אבי דיכטר: ככה התרשמתי מהדברים בדיון.

אבי דיכטר: אנחנו שמענו

אורי בן יהודה: המלצות ועדת אבי מזרחי לשר - - -

אבי דיכטר: מאה אחוז, אני רק אומר - - -

ווה צוק רם: רח"ל בלופ בגלל מל"ח.

אבי דיכטר: למעט סוגיית מל"ח אבל מל"ח זה לא עניין של רשות מקומית.

אבי דיכטר: חבר'ה, מל"ח זה משק לשעת חירום ולא רשות לשעת חירום.

אבי דיכטר: גם מהתיאור של אלי רגב, יכולת להבין את ההעברה, הדיאלוג בין משרד הפנים לפיקוד העורף הוא דיאלוג ישיר.

אבי דיכטר: זה עובר ממש, לפחות לפי איך שזה נשמע כאן בדיון.

אבי דיכטר: אני ממליץ לך עמיר, אנחנו צריכים לקבל מסמך בהיר וחד להבין את האחריות החדשה של הגופים זה יכול להיות גם בדיון.

אבי דיכטר: זה מחייב ליבון מפני שיכול להיות שאם זה יידרש לחקיקה, נצטרך גם לעשות תיקוני חקיקה בנושא.

אבי דיכטר: יש שינוי דרמטי, הוא לא איזה שהוא שינוי מינורי בנושא.

אבי דיכטר: הערה אחרונה לגבי המיגון.

אבי דיכטר: בסוף זה באמת נושא שאם הרשות המקומית היא לבנת היסוד ואנחנו שנים שומעים בנושא, גם בנושא של המיגון הפרטי וגם בנושא של המיגון המשותף, של תמ"אות וכיוצא בזה, אני חושב שבנושא הזה אנחנו הולכים על יותר מדי וולונטריה של הרשויות המקומיות ופחות מדי מחויבות בחוק.

אבי דיכטר: נדמה לי שאפילו המשפט, וסליחה על המשפט הקשה, הבריחה של רשויות מקומיות מנטילת אחריות על מקלטים משותפים, היא לא סבירה בנסיבות העניין.

אבי דיכטר: על גזם שבית משותף זורק לרחוב, אתה יודע בדיוק את התאריך.

אבי דיכטר: ועל מקלט משותף, בעצם אין לו שום אחריות.

אבי דיכטר: ועד הבית.

אבי דיכטר: ועד הבית זה מונח אמורפי, אין לו משמעות לעניין שלנו.

אבי דיכטר: אני חושב שפה צריך לעשות בדיקה, איך הכי נכון מבחינתנו להתמודד עם הלקונה הזאת, היא לקונה לא סבירה, מאות אלפי אנשים שאתה יכול להבטיח בתיקון חקיקה או בחיוב חוקי עזר, דרך משרד הפנים, זה צד אחד של הסיפור.

אבי דיכטר: הצד השני זה המיגון הפרטי.

אבי דיכטר: עמיר, אתה יזמת את זה והצטרפתי אליך בנושא הזה.

אבי דיכטר: הסיפור של המיגון הפרטי זה באמת בהקלה, היא חוצה את כולם.

אבי דיכטר: היא חוצה ישובים, היא חוצה מגזרים, היא חוצה הכל.

אבי דיכטר: היא רק מחייבת לתת למי שאתה מדרבן אותו לבנות מיגון פרטי, לתת לו גם את הרווח האישי, כדי שהרצון יהיה עז לעשות את זה.

אבי דיכטר: נכון יש מגבלות, בצדק נשאל כאן, אתה לא יכול להתיר מיגון פרטי בבית שנבנה שלא כחוק, אבל אוקיי, זה החריגים ואלה החריגות שנצטרך לטפל בהם בנפרד או להחליט איך מטפלים בזה באופן חריג.

אבי דיכטר: אבל במקביל לעיסוק שלנו בתקציב הרב שנתי כפי שמבוקש פה לחמש השנים 2020-2025, אתה מחויב להבטיח שלאזרח יהיה אינסנטיב, שרותם אותו לעשות את המיגון הפרטי, וכשאתה מחבר מקלטים משותפים זה מאות אלפים, מיגונים פרטיים זה מאות אלפים.

אבי דיכטר: פתאום התמונה משתנה, מ-2.5 מיליון אתה כבר עוסק במאות אלפי אנשים.

אבי דיכטר: זה סרט אחר לגמרי.

אבי דיכטר: תודה רבה.

עמיר פרץ: טוב חברים אני בהחלט מברך על הדיון היום, אני חושב שהדיון מתבצע בעיתו.

עמיר פרץ: אמנם יש אזעקת ארגעה בצפון אבל אותנו זה לא אמור להרגיע.

עמיר פרץ: אנחנו אמורים לקחת את אירועי הצפון ולנסות ולהשתמש בהם כמנוף כדי לקדם את הנושא והנושא הוא רחב, מקיף, עם חלוקת אחריות שהיא לא פשוטה.

עמיר פרץ: אנחנו בעצם כוועדה נצטרך להשקיע בעיקר בלתחום את חלוקת האחריות.

עמיר פרץ: בסוף יש סמכות ואחריות, כשהאחריות מתחלקת בין כל מיני גורמים, וכל אחד בטוח שהשני יעשה יותר, אז לעתים יש דברים שנופלים בין הכיסאות וזאת אחת הבעיות הכי קשות, כשמדברים על תחום כל כך רגיש.

עמיר פרץ: אני מצטרף לתפיסה שאומרת שהרשות המקומית היא לבנת היסוד, זה נכון.

עמיר פרץ: אבל אי אפשר לגלגל הכל רק על הרשות המקומית, הרשות המקומית צריכה לקבל בהחלט את הגיבוי המתאים, את התמיכה המתאימה.

עמיר פרץ: אני חושב שמה ששמענו כאן מפיקוד העורף זה א.

עמיר פרץ: תשתית לתכנית לאומית רב שנתית.

עמיר פרץ: יש פה חלוקה נכונה של הנושאים, של המעגלים השונים שכל נושא ונושא מקיף, ואנחנו בהחלט יכולים לקחת את הדרך שנותחה כאן הסוגיה, ולהפוך אותה לתכנית רב שנתית, לאומית, גם כאן בפעם הראשונה שמענו על מספרים מדויקים של כמה פערי מיגון קיימים וחלוקת פערי המיגון לפי מספר תושבים, לפי אחוז של בניית בתים, מה פרטי, מה ציבורי.

עמיר פרץ: זה בהחלט אולי האתגר הכי גדול שלנו, לקחת את הניתוח הזה ולהפוך אותו לתכנית עבודה משותפת.

עמיר פרץ: אבל אני רוצה לומר משהו למשרדי הממשלה.

עמיר פרץ: גם אם אין לכם תקציב, יש נושאים שהאחריות של משרדי הממשלה היא לקדם אותם.

עמיר פרץ: נניח שאנחנו מדברים על מיגון מוסדות ציבור, לא ייתכן בכלל שמישהו יאמר שכשיש תקציב אז נחליט איזה מוסד ציבורי אנחנו הולכים למגן.

עמיר פרץ: הרי התפיסה היום היא תפיסה שגם כשאתה בונה מקלט או גם כשאתה בונה בית ספר ממוגן או בונה גן ילדים ממוגן, הוא גם הופך מקום שיכול לשרת את התושבים באזור.

עמיר פרץ: בעוטף עזה היום כל בניה של מוסדות ציבור זה מוסד ממוגן.

עמיר פרץ: בתי ספר ממוגנים, אני לא מדבר על מרחב מוגן בבית ספר, אני מדבר על בית ספר ממוגן שיכול מחר לשרת כל אזרח, הוא הופך למתקן שמקל מאוד בהתמודדות במשבר הרבה יותר עמוק.

עמיר פרץ: אני אומר שלא ייתכן שמשרדי הממשלה יחיו רק לפי התקציבים הקיימים, כי מה שאמר כאן האלוף תמיר ידעי שבעצם מחר תן לו 10 מיליארד הוא יידע להשתמש בהם לדברים המידיים, הוא יוכל להכין איתם תכנית רב שנתית.

עמיר פרץ: אבל למשל משרד הפנים, אני מצפה מכם להכין תכנית שאם מחר בבוקר יהיה תקציב למיגון פרטי, יוכלו לעשות את זה במהירות.

עמיר פרץ: אחת מההנחיות שלכם בתפיסה אורבנית היום, חייבת להיות איך מנחים את הרשויות המקומיות להיערך למקרה שיהיה פתרון לאותם אזרחים ואת הנתון הזה ששמענו היום בבני ברק, הוא נתון מאוד משמעותי.

עמיר פרץ: אני עד היום נתתי דוגמאות של בת ים, יפו, כשניסיתי להסביר שלא מדובר פה רק בצפון ובדרום.

עמיר פרץ: אנחנו נתעורר יום אחד כשטווח הירי של הטילים מכסה את כל מדינת ישראל ואז באמת נראה כמה העניין הזה של בתים לא ממוגנים הופך לסוגיה לאומית ואני מקווה לא למשבר לאומי.

עמיר פרץ: לכן הדוגמה הזאת שניתנה כאן בבני ברק היא דוגמה נכונה.

עמיר פרץ: בגלל שאנחנו חייבים לסיים, אני אומר כך, אנחנו מתכוונים להמשיך ולזמן גוף אחר גוף אחר גוף כדי להגיע סופית למסקנות שאותן נוכל להציג בפני הגופים, לרבות בפני הממשלה.

עמיר פרץ: אנחנו בהחלט מתכוונים להגיע לרגע שבו כל הדיונים שקיימנו כאן, נעשה מהם סיכום ונעשה מהם גם תכנית שהיא תכנית שתעבור מבחינתנו את כל המערכות הנדרשות, ישנן שתי הצעות חוק שעומדות על הפרק היום, גם ההצעה שנפלה של איל בן ראובן ושצריך לחדש אותה, למיגון הצפון, אבל יש את ההצעה שאבי דיכטר ואני הגשנו יחד עם 80 חברי כנסת, שמדברת על מיגון של כלל אזרחי מדינת ישראל.

עמיר פרץ: זה נוגע גם למשרד הפנים וגם למשרדים אחרים כי ההצעה בעיקר מבוססת על יצירת אינסנטיב, תמריצים לאזרחים.

עמיר פרץ: למשל, אני חושב שנצטרך לקבל החלטה עקרונית שממ"ד שנבנה בבתים ישנים יהיה ממ"ד פטור מארנונה, שממ"ד שנבנה בבתים ישנים, האוצר יתחייב להעמיד לזה משכנתא, אם לא, בבני ברק אין סיכוי שתבנה ממ"דים.

עמיר פרץ: אין סיכוי.

עמיר פרץ: ובסוף בחינת ההגדרה של סדרי עדיפויות.

עמיר פרץ: אני עדיין עומד על כך שאחרי כל מה שראינו וכל מה ששמענו, ואני באמת מעריך את מה שראינו כאן, את העבודה הגדולה שעושים כולם, את ההתקדמות המאוד מאוד דרמטית, גם בתיאום, גם בביצוע, גם בחלוקת אחריות.

עמיר פרץ: שמענו זאת בעיקר מפיקוד העורף אבל גם מהגורמים האחרים, יש צמצום בפערים שהיו גם בכל מה שקשור לרזרבות השונות שבעבר היו פערים יותר גדולים והיום הפערים יותר קטנים, אבל מבחינתי הממ"ד הוא החוליה החשובה ביותר, כמו שתכין את הצבא הטוב ביותר ובסוף לא תיתן לחייל שלך לא את השכפ"צ ולא את הציוד הנדרש, אז יפה מאוד, כל העסק ימצא את עצמו במשבר אחד גדול ולכן אנחנו חייבים להמשיך ולפעול בכל דרך, גם בדרך של חקיקה, גם בדרך של דיונים מול הרשויות, גם מול הממשלה, שהעניין הזה של הממ"ד האישי יתפוס את המקום הראוי לו כפתרון האמתי שבסופו של דבר כל אזרח יוכל להרגיש בטוח.

עמיר פרץ: תודה רבה לכם.