ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 669, 2018-06-25 13:30

יואב קיש: שלום.

יואב קיש: אני פותח את הדיון.

יואב קיש: אנחנו בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – היתר לשימוש חורג), (פ/5452), של חברת הכנסת מירב בן ארי, שרק עכשיו העבירה קריאה שנייה ושלישית את הנושא של נקודות זיכוי למילואימניקים.

יואב קיש: כל הכבוד.

מירב בן ארי: מרגש.

יואב קיש: אבל למה לא מחר, בזמן של - - -

מירב בן ארי: יום המילואים.

מירב בן ארי: כן, כי זה לקח זמן.

יואב קיש: תמיד יש לנו על מה להתלונן.

יואב קיש: ככה זה.

יואב קיש: עושים משהו, תמיד מתלוננים.

מירב בן ארי: כן, זה יהיה היסטורי.

יואב קיש: יפה.

יואב קיש: בבקשה, חברת הכנסת מירב בן ארי.

מירב בן ארי: תודה, אדוני היושב-ראש, ותודה לך שהסכמת לעשות את הדיון בזמן כזה מהיר, באמת לאור דחיפות הנושא, ותודה ליועץ המשפטי שמלווה אותנו עוד לפני הקריאה הטרומית, תומר.

מירב בן ארי: תודה.

יואב קיש: עוד לפני הטרומית?

מירב בן ארי: כן, התייעצנו איתו לפני.

יואב קיש: יש פה איזה קשרים מיוחדים, משהו שאני צריך להכיר?

תומר רוזנר: אנחנו עוזרים לכל חבר כנסת לפני הטרומית, ודאי.

מירב בן ארי: ההצעה הזאת היא הצעה חשובה, היא בעצם נותנת לוועדה המקומית את הסמכות שדי לקחנו ממנה.

מירב בן ארי: ההצעה הגיעה לאחר שעסקים שהמחוקק לא התכוון לפנות אותם, נמצאים בסכנת פינוי ברמה של צו בבתי משפט.

מירב בן ארי: בסופו של דבר - מה שהסברתי גם במליאה – אנחנו רוצים לתת את הסמכות לוועדה המקומית.

מירב בן ארי: יש עסקים שיישארו, שצריכים להישאר, שלא התכוונו לפנות אותם, ויש עסקים כמובן שהמחוקק ימשיך לפנות אותם כי הם מלכתחילה עמדו בהגדרות.

מירב בן ארי: ביקשתי לקדם את זה, תודה שהתגייסת.

מירב בן ארי: אני חושבת שאנחנו בסופו של דבר רוצים לעזור לעסקים – גם יואב, במיוחד יו"ר הוועדה, הוא נמצא כאן הרבה למען העסקים הקטנים והבינוניים, ובשביל זה החוק הזה.

יואב קיש: בעצם, אם אני מסכם את האמירה שלו, לא יודע מתי תיקנו את זה והעברנו - - -

תומר רוזנר: ב-2015.

יואב קיש: ב-2015.

יואב קיש: שימוש חורג באזור מגורים לא יאושר, זה היה התיקון למעשה.

יואב קיש: נכון?

יואב קיש: במגורים לא אישרנו שימוש חורג.

תומר רוזנר: זה אפילו היה מרחיק לכת יותר, זאת אומרת שגם שימושים חורגים שהיו בעבר - -

מירב בן ארי: שניתנו להם.

תומר רוזנר: - - שניתנו בעבר, צריכים להסתיים.

מירב בן ארי: בדיוק.

יואב קיש: ואת זה רוצים לתקן.

יואב קיש: זאת אומרת, יש פה הרגשה שהלכו יותר מדי בפגיעה בעסקים - -

מירב בן ארי: נסחפו קצת.

יואב קיש: - - ויש עסקים שיכולים להמשיך לחיות תחת שימוש חורג במגורים, עם נושא של היתר שימוש חורג.

יואב קיש: זה הרעיון, הבנו אותו.

יואב קיש: יש לנו את הגורמים הממשלתיים השונים.

יואב קיש: מי כבודו?

460: ויצמן שירי, חבר כנסת לשעבר.

יואב קיש: שלום, נעים מאוד.

יואב קיש: מצטער, לא זיהיתי אותך.

יואב קיש: בבקשה, נשמע את עמדתך בעניין.

יואב קיש: באת בשביל להגיד את דעתך, אני מבין.

460: באתי מטעם אחד.

460: כולם מדברים על העניין הזה של חוק התכנון והבינוי, כל מה שמשתמע.

460: אני עכשיו מדבר בכובע של יזם על צוואר הבקבוק, כשלהערכתי אולי עשרות אלפי יחידות דיור במדינת ישראל לא מקודמות אחרי הוועדה.

460: יש אבסורד בין הוועדה המקומית שדנה בשינוי תב"ע, בסמכות, עם כל מה שמשתמע, לבין השלב של המינהל, כבעלים רשום של הקרקע – אם ההסכם הוא בהסכם פיתוח - - -

יואב קיש: זה קשור לעניין שאנחנו מדברים עליו?

460: כן.

יואב קיש: איך זה קשור לנושא שימוש חורג?

460: זה מותנה בחתימה של המינהל.

תומר רוזנר: לא, זה לא קשור.

460: המינהל למעשה לא יכול לחתום בשלב שיש שינוי תב"ע על תוכנית היות והייעוד שלה שונה.

460: את זה צריך לבטל.

יואב קיש: מצטער, הלכתי קצת לאיבוד.

יואב קיש: אתה אומר שיש לך מקומות שבהם לא מצליחים לקדם שינוי תב"ע בגלל שימוש חורג?

460: לא.

460: זה השלב השני?

יואב קיש: אני לא יודע מה זה השלב השני.

יואב קיש: אני הסברתי.

460: אמרו לי שבדיון הזה זה לא רק בעניינים של שימוש חורג.

יואב קיש: לא, זה רק שימוש חורג.

יואב קיש: בגלל זה לא הבנתי.

יואב קיש: אנחנו בהצעת חוק ספציפית של חברת הכנסת מירב בן ארי.

יואב קיש: תקריאי אותה בבקשה ואז תשמע את החוק.

460: הבנתי את ההצעה.

יואב קיש: אני רוצה שהיא תקריא בכל מקרה כדי שנוכל גם להצביע, אני לא חושב שזה קשור למה שאתה אומר, אבל בבקשה.

רוני טיסר: "הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – היתר לשימוש חורג), התשע"ח–2018

יואב קיש: מה המשמעות?

יואב קיש: לא יחודש זה לא יחודש שימוש חורג במגורים?

תומר רוזנר: שהיה קיים.

יואב קיש: אחרי התיקון של 2015?

תומר רוזנר: התיקון של 2015 דיבר גם על היתרים חדשים לשימוש חורג וגם על היתרים קיימים שלא יחודשו.

יואב קיש: אז משאירים את החדשים שלא יקבלו, ומבטלים את מה שהיה כתוב שלא יחודש.

תומר רוזנר: נכון.

יואב קיש: ושם זה מחיקה, בסעיף 1.

תומר רוזנר: נכון.

יואב קיש: מה זה (3)?

תומר רוזנר: זה חובות הדיווח.

תומר רוזנר: אנחנו אומרים שרוצים שיפרטו את ההיתרים – מה שמוצע כאן, ואנחנו תכף נעיר – אבל יש בסעיפים (ו) ו-(ז), שתכף גם נתייחס למהותם, הוראות שמחייבות את הוועדות המקומיות ואת שר האוצר, מכיוון שמדובר בהוראת שעה שיש לה משמעות מעשית, יש חובת דיווח לכנסת.

תומר רוזנר: ושם מדובר על ההיתרים - -

יואב קיש: שפקעו.

תומר רוזנר: - - שפקעו, ועכשיו מוסיפים - -

יואב קיש: שלא חודשו.

תומר רוזנר: - - שלא חודשו.

מירב בן ארי: הייתה במשך שנים התנהלות שוועדה נתנה אישור חורג.

מירב בן ארי: נתנה.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: חבר הכנסת לשעבר ויצמן שירי.

460: בהמשך לעניין הזה, במלים אחרות, כשוועדה מקומית אישרה שימוש חורג לעסק או לכל סוג אחר לחמש שנים, לשלוש שנים, כל מה שמשתמע, בשביל לקבל את ההיתר - צריך לקבל היתר שימוש חורג, זה היתר לכל דבר - החוק היום אומר, היות ומינהל מקרקעי ישראל הוא בעלים של חלק גדול מהקרקעות כרשום, המשמעות היא, כבעל הקרקע, למרות שאם יש לך הסכם פיתוח, הסכם כזה, שימוש כזה, לא משנה מה, אתה לא יכול לקבל את ההיתר אם אתה לא מחתים את המינהל כבעל הקרקע על התוכנית.

יואב קיש: אוקיי.

460: וכל העניין הזה הוא ביורוקרטי מיותר.

460: למעשה, יש את הסמכות והאחריות לוועדה המקומית.

יואב קיש: זו בעיה נוספת שאתה מעיר.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: בכל מקרה נדון בה בפרוטרוט בין ראשונה לשנייה.

יואב קיש: טוב שאתה מעלה את זה עכשיו כי בין טרומית לראשונה זה משהו שנוכל לשקול לקדם.

יואב קיש: מה שאני מציע, תיפגש עם חברת הכנסת מירב בן ארי שהיא היוזמת ותסביר לה את זה לעומק, ואם היא תרצה גם בהסכמתה בקריאה ראשונה, נוכל לקדם את זה.

460: אפשר להרחיב את זה לתוך הסיפור של שימוש חורג בקטגוריה - - -

יואב קיש: הבנתי, אבל אתה צריך להבין שזה לא הטרומית.

יואב קיש: אנחנו נשמע גם את התייחסות רמ"י וכולם.

יואב קיש: מי מייצג פה את משרד האוצר?

מירי כהן: שלום.

מירי כהן: מירי כהן, סגנית ראש מטה הדיור.

מירי כהן: אנחנו תומכים בהצעה של חברת הכנסת בן ארי.

מירי כהן: אנחנו כן היינו מבקשים לנסות לקראת קריאה שנייה-שלישית, אם נצליח, בכל זאת לעשות הבחנה בין העסקים.

יואב קיש: מה זאת אומרת?

מירי כהן: כי אנחנו בהחלט תומכים.

מירי כהן: לקראת הדיון פה לא הצלחנו לזקק איזשהו נוסח יותר מדויק, אבל אנחנו כן היינו רוצים להבחין בין עסקים שהם בתי קפה, מסעדות, מלונאות - - -

יואב קיש: שיש להם אופי אורבני, מגורים.

מירי כהן: שמהות העסק זה המבנה, וברור שכשאתה מבקש פתאום מבן אדם לעבור אחרי שהוא השקיע מיליונים ביצירת המבנה הזה, זו בעיה.

יואב קיש: לבין מה?

יואב קיש: איזה עסק?

מירי כהן: להבדיל מכך, עורכי דין, מספרות, רופאים, מקצועות חופשיים.

יואב קיש: לא, אבל גם מספרה, יש לו קליינטורה.

תומר רוזנר: מספרה כן, אבל עורך דין לא.

מירי כהן: אוקיי.

מירי כהן: עורך דין.

מירי כהן: אנחנו מדברים יותר על מקצועות חופשיים, שהיינו שמחים שהם היו מתפנים.

מירב בן ארי: לפני החוק בכלל, ניסינו לחשוב או על תזרים מזומנים או על מספר אנשים שמגיעים.

יואב קיש: את לא יכולה לרשום על תזרים מזומנים.

יואב קיש: מה הקשר?

מירב בן ארי: סתם העלינו רעיונות.

מירב בן ארי: לא הצלחנו לזקק את העניין איך אתה בדיוק מגדיר.

יואב קיש: קריטריונים לשימושים שונים.

מירב בן ארי: אם אותה מניקוריסטית פתחה והשקיעה שם מאות אלפי שקלים על הקליניקה.

יואב קיש: תכתבי אם הוא צריך רישיון עסק.

מירב בן ארי: גם חשבנו על זה, דרך אגב.

מירי כהן: אתה צודק, זה רעיון מעולה.

תומר רוזנר: זה רעיון טוב.

מירב בן ארי: כן, זה רעיון טוב.

יואב קיש: פשוט, יש לי סתם איזה רפורמה קטנה בראש.

מירי כהן: האמת שזה רעיון מצוין.

מירי כהן: זאת ההבחנה למעשה.

מירי כהן: היינו צריכים לדבר איתך לפני.

מירי כהן: אתה יודע כמה הסתבכנו עם זה?

יואב קיש: תחשבו על זה, אנחנו לא נתעסק בזה עכשיו.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: נעשה את זה לקריאה שנייה שלישית.

שחר סולר: שחר סולר, המשרד להגנת הסביבה.

שחר סולר: אני רק מציע, מירי, שתבדקו כי למשל גני ילדים או דברים כאלה שלשמם בעצם - - -

מירי כהן: אבל הם גם ככה מוחרגים.

תומר רוזנר: הם מוחרגים.

שחר סולר: אוקיי.

שחר סולר: או כל מיני שימושים.

שחר סולר: אנחנו הרי גם רוצים לעודד עירוב שימושים.

שחר סולר: לכן, צריך לחשוב טוב טוב מה אנחנו מונעים ומה לא, לטובת עירוב שימושים ועירוניות טובה.

יואב קיש: אתם בעד או נגד?

שחר סולר: אנחנו בעד.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: מישהו מהמשרדים רוצה להגיד משהו?

אורית לנדסברג: אורית לנדסברג, מינהל תכנון.

אורית לנדסברג: יכול להיות שגם יש עניין של קומת קרקע מול קומות עליונות.

תומר רוזנר: זה מטופל כבר.

תומר רוזנר: זה ברור.

מירב בן ארי: טיפלנו כבר בקרקע.

יואב קיש: איך טיפלתם?

תומר רוזנר: קומת קרקע מוחרגת.

מירב בן ארי: יש לנו מלא, כל הבארים.

יואב קיש: מה זאת אומרת קומת קרקע מוחרגת?

תומר רוזנר: האיסור לא חל על קומת קרקע.

יואב קיש: אז איפה הבעיה שלנו?

יואב קיש: לא בקומות קרקע?

מירב בן ארי: קומה ראשונה.

יואב קיש: מה יש בקומה ראשונה?

מירב בן ארי: מלא.

מירב בן ארי: מסעדות.

יואב קיש: יש בקומה ראשונה?

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: מלא.

מירב בן ארי: כל המסעדות שיש להן קומה - - -

יואב קיש: אז אפשר להוסיף את זה אולי, להחריג קומה ראשונה, ונגמר הסיפור.

מירב בן ארי: אבל הם אומרים שזה לא מספיק.

יואב קיש: כי יש עורכי דין בקומה ראשונה?

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: המלונות.

מירי כהן: המלונות הם על בניינים שלמים.

מירי כהן: יש מלונות בתל אביב שהם בשימוש חורג על בנייני מגורים שלמים.

יואב קיש: בואו נסגור אותם.

תומר רוזנר: יכול להיות שצריך לכתוב על קומה ראשונה, ופלוס – כמו שהחרגנו גני ילדים – בהחלט לגיטימי לקבוע על בתי מלון.

קומת קרקע, מתכוון אדוני.

תומר רוזנר: קרקע מוחרג כבר.

מירי כהן: נשמע לי שההצעה המקורית של יושב-ראש הוועדה עושה יותר שכל.

יואב קיש: לא יודע, צריך לחשוב על זה.

יואב קיש: בכל מקרה, נתכנס לשינויים בעניין הזה בין ראשונה לשנייה.

יואב קיש: שלטון מקומי.

מירה סלומון: תודה, אדוני.

מירה סלומון: מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי.

מירה סלומון: אנחנו סבורים שאין מקום בכלל למגבלה.

יואב קיש: אז אתם לא תומכים?

יואב קיש: כי אמרת שאתם סבורים שאין מקום.

יואב קיש: שאתם מתנגדים.

מירה סלומון: אין מקום למגבלה בכלל.

קריאה: בצורה גורפת.

תומר רוזנר: הם רוצים לבטל את כל האיסור.

יואב קיש: בוא ננסח אחרת.

יואב קיש: אנחנו תומכים בהצעת החוק.

יואב קיש: אנחנו רוצים יותר.

מירה סלומון: מה שאמר אדוני.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: יפה, מאה אחוז.

יואב קיש: בבקשה, חבר הכנסת יעקב אשר.

שלום, אדוני.

קודם כול, הצעת החוק עצמה היא ראויה וטובה והיא נוגעת פה בנקודה שהיא מאוד בעייתית, בוודאי תומר ידע למה אני מתכוון ובטח מי שהיה ראש עיר.

כל הנושא של שימושים חורגים, הפכו את זה בשנים האחרונות לבעיה משפטית לא קלה ואני אתן לכם דוגמה אחת שהייתה בעיר בני ברק.

יואב קיש: מאיפה אתה מכיר את בני ברק?

במקרה.

אגב, צריך להפריד בין הנושא של מגורים, שכאן צריכה להיות באמת הסתכלות ראויה לסוג, ואל תשכחו שאנחנו רוצים לפנות דירות, רוצים שיהיו יותר דירות וכו'.

הפוך, להפנות משרדים ממקומות כאלה לאזורי תעסוקה, ואגב זה דבר שקורה היום.

אני אתן לכם דוגמה - אני לא יודע אם אפשר להלביש את זה על החוק הזה, אבל אולי היועץ המשפטי ידע להגיד.

אני לא יודע מה המעמד היום של ועדה מקומית לגבי נושא של שימוש חורג.

יצאה בזמנו הנחיה של שרית דנה, היועצת המשפטית.

מירי כהן: המשנה.

המשנה ליועץ המשפטי, שאי אפשר לעשות שימושים חורגים, הגבילו את זה לתקופה ממש קצרה, אי אפשר להאריך אותם.

פעם היה מושג של שימוש חורג לצמיתות, שהוא בכלל ירד, והיו סיבות טובות לכל הצדדים.

אני אתן לכם דוגמה אחת, אדוני היושב-ראש.

באזור התעסוקה של בני ברק, באזור קרקע שהייתה שייכת לרמ"י, שמתחוללת שם תב"ע ענקית – כשאני נכנסתי לעירייה כעוזר של סגן ראש עיר לפני 30 שנה, הכריזו אז על התב"ע הזאת, תב"ע 572, ואני כראש עיר, או יותר נכון כממלא מקום ראש עיר, אחרי 20 שנה זכיתי לקבל תוקף על התוכנית הזאת.

במקום הזה היו האנגרים גדולים כי זה היה פעם של הרכבת, מינהל הדיור השכיר את זה, הייתה שם חנות ביתילי, היו שם חנויות גדולות שגם נתנו ארנונה לעיר, גם שמרו על המקום הזה שלא יהפוך להיות מקום מוזנח שבאים אליו עבריינים וכו'.

אנחנו רצינו לעשות שימוש חורג, להמשיך את השימוש החורג כי בעצם הקרקע הייתה קרקע של רכבת או הגדרות כאלה ואחרות, ואין לעירייה את היכולת להיות גמישה בשימושים חורגים במקומות שבהם הצורך זועק לשמים, אינטרס של העירייה מכל הסיבות שבעולם, אינטרס של המדינה מכל הסיבות שבעולם, והמצב הזה נעצר.

תומר רוזנר: למה לא יכלו לעשות את זה?

כי לא יכולנו לתת שימוש חורג.

תומר רוזנר: לא, למה לא יכולתם?

כי הייתה הנחיה כזאת שאין יותר שימושים חורגים, אין החלטה לשימושים חורגים בעסקים.

הייתה הנחיה כזאת של שרית דנה.

תומר רוזנר: לא מכיר.

אני ראיתי מישהי שהנהנה בראשה קודם, אני חושב שאת כן מכירה את ההנחיה הזאת.

יש סמכות היום בוועדה לתת שימוש חורג לחמש שנים ולהאריך לעוד חמש שנים במקום שהוא לא למגורים ולא עסקי ולתת אותו לעסקי?

למיטב ידיעתי לא.

תומר רוזנר: לא יודע, לא מכיר את זה.

צריך לבדוק את הנושא הזה.

ודאי שלא צריך כרגע לעצור את התהליך הזה.

רק אני מבקש, כן, לקראת הקריאה השנייה והשלישית לבדוק את העניין הזה כי אני לא בדקתי את זה נכון להיום, אני מדבר אתך נכון ללפני עשר שנים.

יואב קיש: מאה אחוז.

יואב קיש: משרד המשפטים יתייחס – לא עכשיו, אלא אם יש לכם תשובה.

כי שרית דנה הפכה להיות בינתיים כבר יועצת של השלטון המקומי אז יכול להיות שהיא תעזור לי בעניין הזה.

נועה עמירב-פטאל: אני יכולה לענות בקצרה.

נועה עמירב-פטאל: נועה עמירב, משרד המשפטים.

מה הסמכויות של ועדה מקומית לגבי נושא של שימוש חורג?

נועה עמירב-פטאל: אני לא מכירה את ההנחיה שאתה מדבר עליה אבל בהחלט זה גם פסיקה וזה הדין מבחינתנו לגבי שימוש חורג, וזה גם החוק.

נועה עמירב-פטאל: הוא צריך להיות מוגבל בזמן.

נועה עמירב-פטאל: ושימוש חורג שהוא מתחדש שוב ושוב, בסופו של דבר אין היגיון לחדש אותו ולא להגיש תוכנית.

נועה עמירב-פטאל: זו דרך המלך, זה הדבר הראוי.

מלבד העניין הטכני של להגיש את התוכנית.

תומר רוזנר: אתה מדבר על תקופת ההיתר שזה לחמש שנים או שאתה מדבר על עצם זה שלא לתת?

לא.

תקופת היתר שיכולה להיות בסך הכול גם 15 ו-20 שנה כי תב"ע מתעכבת ואתה לא יכול להגיש את התוכנית.

במקרה ההוא זו הייתה תב"ע ענקית, תיאום עם כל העולם ואשתו במשך שנים.

נועה עמירב-פטאל: אנחנו נבדוק.

לכו תראו את המקום היום, החריבו את זה לגמרי, עבריינים נמצאים שם.

אין לשלטון המקומי - - -

יואב קיש: חבר הכנסת יעקב אשר, הם יבדקו וייתנו תשובה.

אני אומר את זה רק כדי שלא יטענו נושא חדש.

יואב קיש: משרד האוצר, אני רוצה רק לשמוע.

יואב קיש: חבר הכנסת לשעבר ויצמן שירי העלה את הנושא של עיכוב קבלת היתר בגלל שימוש חורג.

460: שינוי תב"ע.

460: לא ניתן לשנות תב"ע ללא חתימה והם לא חותמים על תוכניות.

מירי כהן: זה נושא אחר לגמרי, אני צריכה פה גם את רמ"י.

מירי כהן: צריך להבין שאגב תיקון 101 אנחנו עובדים על מערכות של רמ"י לפשט את כל הסיפור של החתימה ברמ"י.

מירי כהן: אנחנו מודעים לכך שזאת בעיה והרבה פעמים זה מתעכב.

מירי כהן: זה פשוט לא קשור לנושא הזה.

יואב קיש: שאלה אם צריך לתקן משהו.

מירי כהן: גם האנשים שיושבים פה לא כל כך יכולים לתת לזה מענה.

מירי כהן: צריך את רשות מקרקעי ישראל בסוף.

יואב קיש: אני מנסה להבין את הבעיה.

יואב קיש: הבעיה היא שרמ"י, לא ניתן להתקדם לשינוי תב"ע בגלל שימוש חורג?

מירי כהן: רמ"י כבעלים אמורים להיות חתומים, הם בעלי הקרקע.

רועי פולקמן: והם לפעמים לא מאשרים עד שאתה מאשר את השינוי.

יואב קיש: עוד פעם.

460: אי אפשר לקדם את התב"ע ללא חתימת בעל הקרקע.

יואב קיש: ורמ"י לא חותמים בגלל השימוש החורג?

460: הם לא חותמים כי התב"ע היא תב"ע אחרת לגמרי, וזה לא ניתן לעשות.

יואב קיש: אז אין קשר לענייננו.

מירי כהן: אפשר לעשות על זה דיון אחר.

יואב קיש: אני לא יודע, דבר עם המציעה אם היא רוצה.

יואב קיש: מישהו עוד רוצה להתייחס?

מירב בן ארי: יש איזה עניין עם חוק התכנון שאנחנו פותחים אותו עם סעיף 33(ב), האפשרות להכריז על מרחב תכנון מיוחד לתקופה נוספת של חמש שנים.

מירב בן ארי: בגלל שפותחים את החוק, התיקון המבוקש הוא לצורך הארכת הוועדה המיוחדת של חריש, ואני רוצה לדעת אם אפשר לבחון את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית - בגלל שפותחים את החוק של התכנון.

יואב קיש: שלא יגידו נושא חדש?

יואב קיש: מה קורה?

מירב בן ארי: זהו.

מירב בן ארי: כן.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: אצלי שיגידו נושא חדש.

מירי כהן: אני רוצה להסביר לך את הסיפור.

מירי כהן: היו לנו שלושה נושאים אקוטיים לסיים במושב הזה, לפני המושב הבא, שהם עושים בלגן במערכת, ולא הצלחנו להשלים את הצעת החוק הממשלתית.

יואב קיש: מהם?

מירב בן ארי: אחד זה שלי.

מירי כהן: כן.

מירי כהן: אחד זה שימוש חורג.

מירי כהן: השני, אנחנו נדבר עליו בהזדמנות אחרת, והשלישי – הוועדה המיוחדת חריש אמורה, נכון לכרגע, לסיים בסוף אוקטובר את פעילותה.

מירי כהן: היא יכלה להיות למשך עשר שנים והיא סיימה.

מירי כהן: אנחנו ביקשנו להאריך את זה בחמש שנים נוספות.

מירי כהן: אם החוק לא ישתנה ויאפשר לנו להאריך בחמש שנים נוספות, הוועדה נכון לכרגע מתפזרת.

יואב קיש: מתי?

מירב בן ארי: באוקטובר.

מירי כהן: סוף אוקטובר.

יואב קיש: איפה היה התיקון לחוק?

יואב קיש: למה הוא לא הגיע?

קריאה: בוועדת שרים.

מירי כהן: אני אשמח לספר לך.

מירי כהן: בוא נגיד שזה לא ענייני, זה לא בגלל מהות החוק, זה בגלל עניינים אחרים.

קריאות: - - -

אדוני היושב-ראש, אפשר חמש דקות, כהתייעצות סיעתית לשמוע את הסיפור?

מירי כהן: נשמח לספר לך את זה בארבע עיניים.

זה פגיעה בחברי הוועדה.

יואב קיש: אם זה בשש עיניים זה בסדר.

יואב קיש: בואו נסכם ככה.

יואב קיש: יש נושא שעלה פה, אנחנו נדבר עליו לקראת קריאה ראשונה, אני לא מתעסק בו עכשיו – בחריש.

מירב בן ארי: לקראת קריאה שנייה ושלישית.

קריאה: פשוט כי מרחיבים את הגבולות שם.

מירי כהן: אני רוצה להגיד שהאופוזיציה הזאת עכשיו תציג - -

שחר סולר: לא אופוזיציה.

שחר סולר: אפשר לדייק את ההצעה הזאת.

מירי כהן: - - את האופוזיציה להחלטה הממשלתית שהיו אמורים להציג.

יואב קיש: אין בעיה, הכול בסדר.

מירי כהן: חשוב להגיד.

יואב קיש: אנחנו נדבר על זה אחר כך, זה לא מענייננו כרגע.

יואב קיש: חבר הכנסת פולקמן, אתה רוצה להצביע על שכר ראש הממשלה פה או משהו?

יואב קיש: מה קורה?

רועי פולקמן: אם זה עוזר, היתר חורג לשכר - - -

יואב קיש: כי הבנתי שהכול הסתדר שם.

יואב קיש: אני מעלה להצבעה.

תומר רוזנר: רגע, הערות.

יואב קיש: חשבתי שאין לכם.

יואב קיש: אני לא רואה פה שום תיקון.

תומר רוזנר: אנחנו מבקשים להציג לוועדה.

תומר רוזנר: החוק הוא הוראת שעה לחמש שנים, וכפי שאמרתי יש חשיבות רבה שהכנסת, כדי שהיא תדע איך לתפקד בין היתר עם ההצעה המונחת בפניה כרגע, נכללה בחוק חובת דיווח של הממשלה לכנסת.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: היא לפנינו גם.

תומר רוזנר: זהו, שלא.

יואב קיש: מה זה?

יואב קיש: זה לא חובת דיווח?

תומר רוזנר: הממשלה לא קיימה את חובתה להגיש דיווחים לכנסת והגישה לקראת הדיון הזה דיווח מאוד מאוד מאוד מאוד חלקי, שלא עונה על דרישות החוק, ואני חושב שלקראת הקריאה השנייה והשלישית - - -

על מה אדוני מדבר?

תומר רוזנר: היתר שימוש חורג.

תומר רוזנר: הרעיון היה לראות אם החוק משיג את מטרתו במובן זה שבאמת מתפנות דירות מגורים מעסקים שתפסו אותן כדי שיוכלו להיות בשוק הדיור, ודיווח בעניין הזה לא התקבל.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: זה נראה מספרים מגוחכים.

יואב קיש: זאת המציאות?

מירי כהן: אורית, את רוצה להתייחס?

מירי כהן: יש לנו תשובה למה הדיווח הזה הוא בעייתי.

אורית לנדסברג: אורית לנדסברג, מינהל התכנון.

זה גם במסגרת ארבע עיניים?

יואב קיש: לא.

אורית לנדסברג: לא, גלוי.

אורית לנדסברג: אנחנו לאורך 2016-2017 ארבע פעמים ביקשנו וקיבלנו דיווחים מהוועדות המקומיות.

אורית לנדסברג: רק 65% מהוועדות נתנו דיווחים, וגם דיווחים חלקיים, למרות מאמץ מאוד גדול לקבל דיווחים בדיוק עבור מה שביקשנו.

אורית לנדסברג: הסיבות לכך, שלוועדות אין נתונים כאלה במערכות ניהול הוועדה, זאת אומרת כשמישהו מבקש שימוש חורג כתוב במהות הבקשה שימוש חורג, לא כתוב שזה שימוש חורג ממגורים.

אורית לנדסברג: ולכן, כדי לתת לנו את הדיווח הם היו צריכים לפתוח את כל הבקשות ולהתחיל לחפור אחורה.

אורית לנדסברג: זה התגייסות של כוח-אדם, משאבים וכדומה.

מירי כהן: חשוב להבין שהם לא כפופים לנו.

מירי כהן: אנחנו לא יכולים להכריח אותם, אנחנו יכולים לבקש.

תומר רוזנר: לא, לא, אתם כן יכולים.

תומר רוזנר: יש לכם מספיק כלים.

מירי כהן: איזה כלים יש לנו?

יואב קיש: קודם כול תבקשו דיווח על שימוש חורג בכלל, אישורים לשימוש חורג בכלל, וזה ממוכן לדעתי.

יואב קיש: נכון?

אורית לנדסברג: אנחנו לא ביקשנו אישור חורג.

תומר רוזנר: כללית.

יואב קיש: אני יודע.

יואב קיש: אני מבקש קודם כול לדעת על כל האישורים על שימושים חורגים בכללית, ומתוכם מה פקע ולא חודש.

יואב קיש: כמה חודשו, כמה לא חודשו, ואחרי כן נראה.

מירי כהן: אנחנו ננסה לקראת הישיבה הבאה ללחוץ עליהם.

תומר רוזנר: הערה שנייה היא לגבי חובות הדיווח עצמן.

תומר רוזנר: הם מבקשים פה שידווחו גם על היתרים שלא חודשו, אנחנו רוצים שידווחו גם על היתרים שחודשו, זאת אומרת לראות את האפקטיביות של הדבר הזה, לראות את ההיתרים שבעצם יחודשו לעסקים במסגרת אותה תמונה כוללת שתהיה.

יואב קיש: לא, אבל בסוף גם בחוק הזה אתה מבקש לקבל מה שפקע ולא חודש.

יואב קיש: לא מעניין אותך מה שחודש.

תומר רוזנר: מעניין אותי מה שחודש.

יואב קיש: אבל אתה מתקן שלא תדע את זה.

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: אני כן רוצה לדעת.

תומר רוזנר: אנחנו צריכים לקבל בעצם את התמונה כולה – מה חודש, מה לא חודש, מה פקע – כל התמונה.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: עוד משהו חוץ מזה?

תומר רוזנר: לגבי ההתייחסות לוועדה המיוחדת, כמובן שלא נתייחס אליה כרגע אבל אם תרצו אפשר להרחיב.

יואב קיש: איזה ועדה מיוחדת?

מירי כהן: מה שביקשנו להוסיף.

יואב קיש: לא, לא רלוונטי.

תומר רוזנר: לא להכניס בדברי ההסבר?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: מי שירצה יטען נושא חדש.

אורית לנדסברג: אני רוצה להעיר.

אורית לנדסברג: בעצם, הדיווחים שהתבקשו היו שלושה דיווחים: מספר ההיתרים שהיו בתוקף עת אישור החוק – האם אנחנו ממשיכים עם זה, כן או לא.

תומר רוזנר: עוד פעם.

אורית לנדסברג: מספר ההיתרים לשימוש חורג בדירות למגורים שהיו בתוקף עת אישור החוק.

אורית לנדסברג: האם אנחנו רוצים לקבל מהם דיווחים משנת 2000?

תומר רוזנר: ודאי.

תומר רוזנר: אם הייתם מקיימים את חובת הדיווח שלכם במועד, אז לא היה - - -

אורית לנדסברג: אני חייבת לציין שמדובר בהתגייסות של ועדות מקומיות, במקום להוציא היתרי בנייה למגורים הם יתחילו - - -

יואב קיש: אבל יש להם את השימושים החורגים ממוכן, לא?

יואב קיש: יודעים כמה היתרים.

אורית לנדסברג: שימושים חורגים כן.

מירי כהן: אז הוא אמר, הוא לא רוצה הבחנה.

מירי כהן: בסדר.

יואב קיש: לפחות מה לשימוש חורג, מה אושר, מה לא אושר.

מירי כהן: בסדר.

מירי כהן: אנחנו נביא, בלי הבחנה.

יואב קיש: סיימנו.

יואב קיש: אני לא צריך תשובה עכשיו.

רועי פולקמן: לא עדיף שיהיה כדי שזה יהיה לדיון הבא?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: נסכם את הדיון ככה.

יואב קיש: ראשית, אני כבר הולך להצביע לקריאה ראשונה כפי שהקראנו את הנוסח.

יואב קיש: אני רואה שיש תמיכה מלאה של כל המשרדים ואין התנגדויות של אף אחד, וגם השלטון המקומי תומך.

יוסף ג'בארין: אני רק מוודא שהנושא של חריש לא נכנס.

מירב בן ארי: לא נכנס כרגע.

יואב קיש: מאיפה באת עכשיו עם חריש?

יוסף ג'בארין: מישהו התקשר אליי דחוף.

קריאות: - - -

יואב קיש: מה זה רוצה?

יואב קיש: תרשמו בדברי הסבר חריש.

יואב קיש: מה, אתה באת להדליק?

מירב בן ארי: חבר'ה, חבל על הזמן.

מירב בן ארי: יש עניינים – תביאו לקריאה שנייה ושלישית.

מירב בן ארי: אי אפשר להיכנס בדקה האחרונה.

יוסף ג'בארין: אני עוקב אחרי השידור, יואב, אל תזלזל.

יוסף ג'בארין: אני עוקב מילה במילה אחרי השידור.

יואב קיש: אני אתמצת את נושא חריש.

יואב קיש: היה דיון על חריש בוועדה, עלו טענות של חברי הכנסת, נשמעה התייחסות ראשונית.

יואב קיש: אני כרגע לקריאה ראשונה אמרתי שאני לא רוצה להוסיף שום דבר על חריש לקריאה ראשונה.

יואב קיש: מכיוון שכבר דיברנו על זה, בין קריאה ראשונה לשנייה ושלישית נדון בזה ואז תבוא ותשטח את טענותיך.

יואב קיש: אני כרגע לא מכניס את זה לנוסח.

מירב בן ארי: תודה.

יואב קיש: וכמו שהיא הרגיזה אותי עם הארבע עיניים אתה בא ומרגיז - - -

יוסף ג'בארין: לא, אני דווקא לא רואה שאתה כועס בכלל.

יואב קיש: אני לא כועס אבל אמרתי.

יואב קיש: דיברנו על זה, דנו בזה ואנחנו נדון בזה בהמשך בין ראשונה לשנייה.

יואב קיש: אני מבקש לשבת עם היועץ המשפטי של הוועדה ולהביא דוח כמו שצריך, כפי שהתבקשתם, להביא את זה גם להכנה לקריאה שנייה, בין ראשונה לשנייה.

יואב קיש: אנחנו נקדם את זה.

יואב קיש: זהו, זה הסיכום של העניין.

תומר רוזנר: בשבוע הקרוב למעשה כי אתה רוצה לעשות את זה עוד לפני סוף המושב.

מירב בן ארי: כן, השבוע.

מירב בן ארי: ברור.

יואב קיש: אם הם יתעכבו, הם יתעכבו.

מירב בן ארי: אם הם יתעכבו, אנחנו ממשיכים.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אם הם יתעכבו, אנחנו מתעכבים.

יואב קיש: אני ממתין למידע הזה.

מירי כהן: אנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים.

מירב בן ארי: הם יעשו את זה, אל תדאג.

מירב בן ארי: הם בלחץ.

יואב קיש: זה מאוד פשוט.

יואב קיש: אני לא ממהר לשום מקום.

יואב קיש: אני מעלה להצבעה להכנה לקריאה ראשונה את הנוסח.

יואב קיש: מי בעד, שירים את ידו.

יואב קיש: מי נגד?

יואב קיש: מי נמנע?

יואב קיש: בעד – 3

יואב קיש: נמנעים – אין

יואב קיש: שלושה בעד.

יואב קיש: התקבל.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הישיבה סגורה.