ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 316, 2018-06-14 10:00

אברהם נגוסה: שלום לכולם.

אברהם נגוסה: אנחנו שמחים להיות פה בעיריית ירושלים ואנחנו מאוד מודים לכבוד ראש העיר שמארח אותנו היום, את ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: אנחנו מאוד מודים לך.

30700: כבוד הוא לנו.

אברהם נגוסה: חברי מועצת העיר נמצאים פה ונציגי התושבים, נציגי משרדי הממשלה וגם הצוות בוועדת העלייה והקליטה, דנה גורדון שושני, מנהלת הוועדה, ושלומית אבינוח, היא המנהלת הנכנסת של ועדת העלייה והקליטה.

אברהם נגוסה: ברוכה הבאה.

אברהם נגוסה: יגאל אמיתי, דובר הוועדה, נורית יכימוביץ כהן, רכזת מחקר ומידע בכנסת, מה שאנחנו קוראים כל הזמן בקיצור ממ"מ.

אברהם נגוסה: תודה שבאת.

אברהם נגוסה: כמובן מתן, רכז מחקר ומידע שגם נמצא איתנו וירון סאבח, הדובר שלי, פליסיה, יוהנס וישמבל וליאור וגם הפרוטוקול.

אברהם נגוסה: אנחנו שמחים להתחיל את הדיון, אבל לפני נציגי משרדי הממשלה שנמצאים איתנו אני רוצה שכל אחד יציג.

אברהם נגוסה: ממשרד החינוך ישנם נציגים, בבקשה, תציגו את עצמכם.

אברהם נגוסה: (הצגת נוכחים).

אברהם נגוסה: לעניין הצוות של העירייה, אני נותן לראש העיר להתחיל לעדכן אותנו, נקבל עדכון על הפעילות של העירייה בקליטת העלייה.

אברהם נגוסה: לאחר שנקבל דיווח מהצוות המקצועי אנחנו ניכנס לדיון ואני מבקש שמעכשיו כל אחד שידבר יציג את עצמו לפרוטוקול ואני מבקש לדבר בקיצור, כדי שנוכל לתת גם לאחרים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: כבוד ראש העיר, בבקשה.

30700: קודם כל ברוכים הבאים, מכובדי וחבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש ועדת עלייה וקליטה.

30700: מכובדיי, כל הצוות שציינת, מהממשלה, מהכנסת, אני רוצה לברך את מחזיקת תיק עלייה וקליטה בעיריית ירושלים, מרינה קונצביה, חברת מועצה, יש לנו כאן עוד שני חברי מועצה, פלר חסן-נחום ודן אילוז.

30700: נמצאת כאן ראש הסגל, מיכל שלם, גיל ריבוש, מנהל מינהל קהילה ורווחה, בין השאר ממונה על עלייה וקליטה, פיני גילקביץ, מנהל הרשות לעלייה וקליטה.

30700: מי עוד נמצא כאן מעיריית ירושלים?

30700: יהודית יועצתי היקרה, שנמצאת כאן, שמאוד מעורבת בתחום.

30700: וכמובן כל המכובדים שהגיעו, הרכזים השונים שהוזכרו קודם.

30700: ברשות

30700: כם אני רוצה לתת קונטקסט יותר רחב לאיך אנחנו מסתכלים על עלייה.

30700: אחד האתגרים הגדולים של העיר ירושלים זה איך אנחנו הופכים את עצמנו להיות עיר אטרקטיבית לצעירים, לעולים, על מנת שיותר ויותר אנשים ישתקעו בעיר.

30700: אחד היעדים האסטרטגיים שלנו זה להסתכל על תחום העלייה מהמדינות השונות, להיות מקום טוב לעולים ולשווק את עצמנו בעולם הרחב.

30700: על מנת שיבואו עולים לירושלים אנחנו צריכים לדאוג לכך שהעולים הקיימים יהיו מבסוטים ומרוצים, כי השאלה הראשונה ששואל עולה שרוצה להגיע למדינת ישראל, הוא מרים טלפונים, אם זה מאתיופיה, מצרפת, מניו יורק או מרוסיה, או מכל מקום אחר בעולם, מרימים טלפון לעולים ותיקים ושואלים 'איך זה לחיות בירושלים?

30700: ' ולכן היעד האסטרטגי שלנו זה להסתכל על החיים כמכלול בעיר, זה נכון לכל תושב, ובוודאי ובוודאי כשמדובר על עולים הדבר הזה מצריך צרכים נוספים מעל ומעבר למה שצריך כל תושב.

30700: אני מכיר את זה כי אני נשוי לדרום אפריקאית שעלתה לארץ בת 10 עם משפחתה.

30700: למען האמת רובנו דור שני, ראשון, שלישי, של עולים, ראינו את זה, אני על סבא וסבתא שלי זכרם לברכה שעלו מרוסיה ו/או ברחו מפולניה, אני ראיתי את זה על המשפחה של אשתי וכולנו מכירים.

30700: אנחנו חיים בעולם הזה, יודעים את הקשיים של לעבור מתרבות מסוימת שבה גדלת וחונכת לתרבות חדשה, ישראלית ולא קל פה.

30700: גם לישראלים לא קל פה, בוודאי ובוודאי לא לעולים, עם אתגרים לא מבוטלים.

30700: ובכן, אני רוצה קודם כל להראות לכם כמה שקפים מעניינים.

30700: ירושלים, ב-2017, היא העיר שקולטת הכי הרבה עולים במדינת ישראל, בוודאי בערך המוחלט.

30700: אנחנו רוצים לעשות יותר, אנחנו רוצים שיותר עולים, מבחינתי לעבור את הדו-ספרתי, היעד זה לעבור את ה-10% בשנים הבאות ובשביל להגיע ליעד הזה אנחנו צריכים לעבוד מאוד מאוד קשה.

30700: בשקף הבא אני רוצה להראות לכם משהו מאוד מאוד מהותי.

30700: לקראת הדיון ביקשתי לדעת מהגידול הטבעי בעיר מה חלקם של העולים.

30700: שימו לב למספר הבא.

30700: בחומש האחרון, 2012 עד 2017, בירושלים נכנסו 20,500 עולים ויצאו 6,700 עולים, בנטו התרומה של עולים לגידול בעיר באוכלוסיית העיר ירושלים היא 13,000.

30700: אני לא מדבר על ילודה שלהם, שזה בטוח הוסיף.

30700: 13,000 עולים למאזן התושבים בנטו, זה כמעט רבע מהגידול בעיר ירושלים.

30700: זאת אומרת כשאנחנו מסתכלים על תהליכי צמיחה בעיר העולים תורמים תרומה אסטרטגית לחיזוקה של ירושלים ככל שהדבר קשור לאוכלוסייה שנכנסת לעיר.

30700: זה נתון מדהים וזה אומר שהעיסוק בעולים עבור העיר ירושלים הוא עיסוק בעל משמעות אסטרטגית.

30700: חשבתי שיהיה מעניין אתכם לראות את הנתון הזה.

30700: עכשיו בואו נעבור לשקף הבא שהוא אולי אומר הכול.

30700: אנחנו היום מבינים את המורכבות של לטפל בעולים.

30700: אנשים חושבים שזה ממד אחד, יהיה מרכז אחד לעולים ונפתרה הבעיה.

30700: ממש לא, שכן כל עולה, אנחנו צריכים להסתכל מכמה זוויות.

30700: קודם כל הגיל שלהם, יש בגיל הרך ויש נוער ומשפחות צעירות ואזרחים ותיקים, שכל אחד מהעולים, ולרוב הם באים ממשפחה שפרוסה על מרחב הגילאים, מצריך חשיבה אחרת.

30700: לאחר מכן בתחום העיסוק.

30700: אנחנו מדברים על תעסוקה בראש ובראשונה, איזה עבודה למצוא לאנשים, רווחה, ודאי מערכת החינוך והפנאי, כל אלמנט כזה מצריך אגף אחר בעיריית ירושלים שיעזור, וחברים, העסק מורכב.

30700: לאחר מכן יש לנו פעילות שיווק שאנחנו עושים בשוק הבינלאומי, יש תהליכים שהם מקרו עירוניים, יש אלמנטים קהילתיים, קהילת העולים מאתיופיה בנווה יעקב, קהילת הצרפתים במקום כזה או אחר וכמובן היבטים גיאוגרפיים שכונתיים שמקרינים על חינוך ועל דברים אחרים.

30700: אני אוהב את הקונספט הזה, הצגה של הקונספט בממדים השונים.

30700: וכמובן יש שפות, צרפתית, ספרדית, רוסית, אנגלית.

30700: כל דבר כזה אנחנו נמצא עולם ומלואו והמורכבות הזאת מחייבת אותנו לחשוב גם בצורה אחרת על הניהול של התהליכים הללו.

30700: יש מושג שאני מביא מעולם העסקים שנקרא פרודקט מנג'ר.

30700: פרודקט מנג'ר, לטובת העניין, סליחה שאני עושה את האנלוגיה, זה כמו מנהל מוצר, שהוא צריך להסתכל על כל המרכיבים הרלוונטיים כשהפוקוס שלו זה הלקוח, זה התושב במקרה הזה.

30700: פרודקט מנג'רס לעולם, באוריינטציה לפי מקום העלייה, צריך להסתכל על כל ההיבטים הללו וצריך לשבת כל הזמן עם התושבים, עם הנציגים, ולראות מכל הממדים הללו איפה יש לנו פערים, איפה יש לנו פער, בשכונה, בקהילה, לפי גיל, לפי תעסוקה.

30700: בעצם אלה חיים של כל תושב, ואנחנו רואים את העולים כעולים כמו כל תושב אחר, אבל לאור העובדה שהם מגיעים ממקום אחר זה מצריך מאיתנו התייחסות אפילו אקסטרה בכל אחד מהממדים הללו.

30700: לכן מי שחושב שעבודה עם עולים זה זבנג וגמרנו כנראה לא מבין את מהות העניין וההסתכלות הזאת, ולאחר מכן האגפים והחברים במערכת העירונית ישתפו אתכם בקצת יותר נתונים פר פרויקט, אנחנו מבינים את המורכבות של העניין ולא מקלים בה ראש.

30700: נכון להיום, אני רוצה למנות, יש לנו הרבה, כמה אתגרים גדולים שאנחנו שמנו לעצמנו לתקופה הקרובה.

30700: הראשון הוא שהיום יכולת הקיבולת לקלוט עולים עולה על גדותיה, אנחנו רוצים להרחיב את היכולת, להביא עולים בשלבים הראשונים שלהם בהגעה לישראל, אנחנו גם יודעים שבתקופה הראשונה, אנחנו עוד לא יודעים, אין לנו מספיק כלים ותמיכה לשכן עולים בתקופות מעבר קצרות, זה קריטי, כי אנחנו יודעים שהסיכוי שעולה יישאר בירושלים הוא אם קודם כל הוא יגיע לירושלים.

30700: לכן אנחנו רוצים בשלבים הראשונים של הקליטה להרחיב את הבסיס, לאפשר לנו להגדיל את הקיבולת שמגיעה ובאופן טבעי כתוצאה מזה אנחנו מאמינים שירושלים תקלוט יותר עולים.

30700: אני מאמין שגם הקלט, דיור לעולים בשלבים הראשונים, גם איתו צריך להתמודד.

30700: אני רוצה למנות, זה לא כתוב כאן, עוד שני אתגרים.

30700: חבר הכנסת נגוסה, שאלת אותי בעניין הקהילה בנווה יעקב.

30700: אז התשובה היא שהוא מתקדם טוב.

30700: בישיבת המועצה הקרובה, בוועדת הכספים, אנחנו משלימים את הכספים שצריך לצאת למכרז ובעזרת ה' אבן הפינה תהיה עוד לפני תום כהונתי, כנראה לקראת ספטמבר.

30700: זה מתקדם טוב, על הכיפק, ואנחנו מאוד מרוצים.

30700: עדכנו אותי עכשיו.

30700: זה דבר אחד.

30700: מדי פעם עולה חשש של העולים שנמצאים במלון דיפלומט, אז אני רוצה מראש לומר, קודם כל לא הייתה סכנה, שכן אנחנו עם האמריקאים מתואמים לחלוטין, השגרירות האמריקאית, ועם שרת הקליטה ומשרד הקליטה.

30700: המתווה לפתרון שמוסכם הוא באופן רחב, אנחנו איתרנו מקום שמיועד לגמלאים, לקשישים, בנווה יעקב, אנחנו כרגע עובדים על הפרטים עם האוצר ועם משרדי הממשלה לממן ולבנות מבנה לתפארת, ראוי, מכובד, מותאם לצרכים של העולים.

30700: כשהוא יושלם העולים יעברו ממלון דיפלומט לשם ורק אחרי שהם יעברו המבנה יעבור לשגרירות האמריקאית.

30700: זה מוסכם על השרה, זה מוסכם, כמדומני - - -

קריאה: בפסגת זאב.

30700: במבנה של פסגת זאב.

30700: לא צריך אפילו תב"ע כי התב"ע כבר מתואמת לשם ובעזרת ה' המתווה הזה יצא לדרכו.

30700: ואני מראש רוצה להרגיע את הציבור ולומר אפילו מעבר לזה, הייתה שם אזעקת שווא, כי לא הייתה שום כוונה, אף אחד לא היה נותן יד, לא העירייה, לא הממשלה, חלילה לזרוק קשישים לרחוב.

30700: זה היה אזעקת שווא, אבל למען הסר ספק, אני רוצה שתדעו שהנושא הזה מתקדם, לדעתי בכיוון הנכון לשביעות רצון כלל השותפים בתהליך הזה.

30700: אז אני מאוד מאוד שמח שבאתם לכאן, לעשות זום אין על העיר ירושלים, עם הנציגים היקרים שלנו, אני רוצה פה לציין לטובה את נציגי העולים מכלל המגזרים, הם עזר גדול ואנחנו רואים בכם שותפים שלנו ואנחנו שמחים שלעתים מעלים לנו כל מיני דגלים.

30700: אם נחזור רגע לקובייה ההונגרית, לקובייה הירושלמית, לקוביית העולים הירושלמית, תחזירו את השקף, מניסיון מדי פעם קובייה אחרת מעלים לנו דגל, וזה בסדר, כי במציאות, פתאום עוד קבוצה של עולים נתקלת בבעיה חדשה.

30700: אנחנו בונים על היכולת של הנציגים בשכונות להרים לנו דגלים, וההיפך, אם לא מרימים לנו דגלים אנחנו לא יודעים מה שאנחנו לא יודעים.

30700: התפיסה אומרת שהנציגות ויועצי ראש העיר, יועצות ראש העיר, לדבר, לשוחח, להעלות את האתגרים, להעלות את הבעיות וככה אנחנו יודעים איך להתמודד איתם.

30700: אז תודה רבה לכולם ואני מקווה שנצא מושכלים מהדיון הזה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך, כבוד ראש העיר.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לקבל דיווח ברמה של רשות הקליטה, יש לכם תכנית להציג לנו.

אברהם נגוסה: אני אשמח לקבל עכשיו דיווח ולאחר מכן נפתח לדיון.

אברהם נגוסה: תודה, אדוני ראש העיר, שבאמת נתת לנו הסבר וגם ענית לנו לשאלות, בעיקר במלון דיפלומט והמבנה בנווה יעקב.

גיל ריבוש: נעים מאוד, אני מנהל מינהל קהילה.

גיל ריבוש: מה שאנחנו נציג עכשיו זה את הפעילות בתחום הקליטה, את הפעילות של הרשות לקליטה כשמה שמנחה אותנו כל הזמן, כמו שראש העיר תיאר יפה, זה להבין כל פעם את האתגר הנקודתי.

גיל ריבוש: האתגר יכול להיות של קבוצה של משפחות, של קהילה, של ארץ מוצא, של שכונה.

גיל ריבוש: הרבה מאוד מתכניות העבודה העירוניות, התכניות החדשות, התכניות שאנחנו מוסיפים מדי שנה אלה תכניות ייחודיות שנוצרות כתוצאה משיתופי פעולה.

גיל ריבוש: כשאנחנו מזהים איזה שהיא לאקונה בחינוך, כשאנחנו רואים שבתנועות נוער או באגודות ספורט אין מספיק נערים עולים, כשאנחנו מקבלים איזה שהוא חיווי ורעיון אנחנו מנסים לייצר שיתוף פעולה ומהבחינה הזאת רשות הקליטה, שפיני יציג, היא כמו השמן בגלגלים של העירייה.

גיל ריבוש: היא לא צריכה תמיד לבצע הכול בעצמה, אבל היא מניעה את מינהל החינוך ואת הארגונים הרבים שיש בעיר ואת רשות התעסוקה ועוד הרבה מאוד גורמים לעבוד עבור העולים, כל אחד לפי מה שמתאים לו.

גיל ריבוש: וזאת המומחיות של רשות הקליטה וזו תפיסת העבודה ועכשיו אנחנו ניתן כמה דוגמאות ונראה מספרים.

פיני גלינקביץ: היי, צהריים טובים.

פיני גלינקביץ: שמי פיני גלינקביץ, אני מנהל את הרשות העירונית לעלייה וקליטה ואנחנו ניקח כמה דקות עכשיו לעבור על מצגת שתיתן קצת נתונים ויותר רזולוציות על המטרות, על המבנה, קצת סטטיסטיקות.

פיני גלינקביץ: אני מקווה לא לעייף, אבל זה ייתן לנו תמונה על העלייה בירושלים, הניתוחים שעשינו והפירוק של האתגרים שאנחנו עובדים איתם, ואז נפתח את זה באמת לדיון, שאלות וכו'.

פיני גלינקביץ: מבחינת החזון שלנו, עידוד העלייה לירושלים וקליטה איכותית.

פיני גלינקביץ: אנחנו עובדים עם מספר אוכלוסיות יעד, עם העולים שמגיעים הנה ומתגוררים בעיר, עם מועמדי עלייה שנמצאים במגוון ארצות, כולל תיירים.

פיני גלינקביץ: שימו לב לאוכלוסיות היעד המגוונות, כולל תיירים ותכניות מסע שנמצאים כאן, מבחינתנו זו אוכלוסיית יעד.

פיני גלינקביץ: וכמו שראש העיר אמר, אחד הדברים היותר חשובים בנושא של שיווק העיר זה עולים מרוצים שנמצאים כאן ואתם לא תאמינו איך שזה עובר בצ'יק, באס.

פיני גלינקביץ: אמ.אס.

פיני גלינקביץ: זה ממש אמיתי.

פיני גלינקביץ: הם יודעים יותר מזה, הם יודעים, 'כדאי לך להגיע לירושלים כי אלי מלווה אותך כאן בירושלים וכי ג'ייסון נמצא ומחכה', וזה ממש לכבוד לנו מבחינת הטיפול.

פיני גלינקביץ: הנושא השלישי זה ממש לעבוד ולראות איך הנושא של העלייה והקליטה מהדהד ביחידות העירוניות ובעמותות ובארגונים וכל מי שמטפל בעולים, כי אנחנו רוצים לוודא שמי שאחראי על הנוער נותן את הטיפול הכי טוב גם לנוער העולה ואנחנו רוצים לבדוק שמי שנמצא בתוך המערכות השונות באמת יודע ללוות.

פיני גלינקביץ: אנחנו נעזור בכל מה שצריך, אבל זה באמת האחריות שלהם.

פיני גלינקביץ: את המודל ראינו, אבל במציאות זה בדיוק תמונת המצב, כי אתה צריך לטפל או לעזור או לבדוק איך מתקדם ואיך נקלט עולה שנמצא בנווה יעקב והגיע מצרפת ונמצא בקשר עם העמותות ויש לו סוגיות וקשיים של רווחה וכו' וכו'.

פיני גלינקביץ: אז המציאות מורכבת וכמה שזה נראה ככה יש עוד ועוד ממדים לנושא הזה.

פיני גלינקביץ: אנחנו בנויים ממספר יחידות עבודה, ממספר עוגנים, זה פחות המבנה הארגוני כסכמה, אבל יותר מוקדי עבודה, עבודה עם עולים ברמת השכונות, ירושלים היא עיר של שכונות ותיכף ניגע בזה.

פיני גלינקביץ: מבחינת עולמות תוכן, האוכלוסייה יוצאת אתיופיה, שפה עברית, עידוד עלייה, צעירים וכו'.

פיני גלינקביץ: תיכף ניכנס ונרד יותר לרזולוציות, אבל לפני זה שתדעו על מה אנחנו מדברים.

פיני גלינקביץ: אלה המספרים.

פיני גלינקביץ: אגב, הנתונים הם נתונים של משרד הקליטה.

פיני גלינקביץ: תודה למשרד.

פיני גלינקביץ: באמת חשוב להגיד שאנחנו יושבים כאן ומציגים את זה בעיריית ירושלים, אבל העבודה המשותפת היא עם משרד הקליטה יום ולילה על כל הדברים בכל הרמות, עם העמותות, משרד החינוך וכו', אחרת אנחנו באמת לא - - - אגב, אמרה לי קטיה שהנתון העוד יותר מדויק הוא 2,800, זאת אומרת יש עוד כ-100 עולים שנמצאים כאן.

פיני גלינקביץ: לאורך השנים אנחנו רואים את המספרים, זה גרף שעולה ויורד מבחינת הכמויות.

פיני גלינקביץ: אנחנו בין 10%, 11%, 9% תמיד של עולים מסך העולים לארץ, ומיהם אותם עולים?

פיני גלינקביץ: לפני זה איך הם מפוזרים, ותראו את המגוון.

פיני גלינקביץ: ראש העיר דיבר על העלייה ועל הפיזור, אנחנו רואים את העולים שהגיעו משנת 89' על הפיזור שלהם בשכונות ומאיזה שפות הם.

פיני גלינקביץ: ב-2014 עד 2017 העולים דוברי אנגלית ודוברי צרפתית, דוברי רוסית, ספרדית ואחר, זה המדרג למעשה, כאשר בדוברי האנגלית אנחנו שמים את ארצות הברית, קנדה, בריטניה, אוסטרליה ודרום אפריקה.

פיני גלינקביץ: צרפתית זה בלגיה, שוויץ, כמה ארצות אחרות, רוסית זה כל ברית המועצות וכו'.

פיני גלינקביץ: ואם אנחנו נפרט את זה לפי ארצות, ברזולוציות עוד יותר, אז אנחנו רואים שירושלים היא העיר שקולטת הכי הרבה עולים מארצות הברית.

פיני גלינקביץ: אגב, ברמה ארצית רוב העולים דוברי אנגלית מגיעים לירושלים, רוב העולים דוברי ספרדית ופורטוגזית מגיעים לירושלים, בצרפתית אנחנו אחרי נתניה, וברוסית אחרי חיפה ואשדוד.

פיני גלינקביץ: אלה המספרים.

פיני גלינקביץ: שימו לב לגילאים, תיכף ניכנס יותר לרזולוציות, אבל האוכלוסייה שמגיעה לירושלים היא אוכלוסייה צעירה, אם נסתכל עד גיל 44, אז למעשה מעל 50% מהעולים לירושלים הם עולים צעירים, שזה אומר סטודנטים, זה אומר משפחות צעירות, זה אומר ילדים בבתי ספר, זה אומר שאנחנו מחויבים להתייחס ולפי זה להגיב.

פיני גלינקביץ: אגב, מי שירצה, המצגת תהיה זמינה וניתן לקבל אותה.

פיני גלינקביץ: אנחנו עשינו את ההתפלגות לפי משפחות, לפי מצב משפחתי, זה גם מחייב אותנו מבחינת רווקים, שזה גם ילדים, קחו בחשבון, תלמידי בית ספר, סטודנטים וכו', מצב משפחתי, החיבורים השונים, היערכויות של בתי הספר.

פיני גלינקביץ: עוד מידע שיש.

פיני גלינקביץ: ההשכלה, תשאלו אותי מה המאפיין של העולים לירושלים לעומת ערים אחרות ארץ.

פיני גלינקביץ: אז אני יכול להגיד כמה דברים, אחד שאמרתי זה מבחינת אוכלוסייה צעירה, הדבר השני זה מבחינת ההשכלה.

פיני גלינקביץ: חלק גדול מאוד מהעולים שמגיעים לירושלים זה עולים בעלי השכלה אקדמאית ממקצועות מגוונים.

פיני גלינקביץ: יש לנו את הפירוט בפנים, לא רצינו להעמיס, אבל לקחנו מספר נושאים מרכזיים, מספר תחומי עיסוק מרכזיים.

פיני גלינקביץ: ותראו, אוכלוסייה חזקה, אוכלוסייה של מעמד יצירתי שמשתלבת בעיר בתחומי ההנדסה, הוראה, רפואה, מגוון של רופאים, אחיות וכו', תחשבו איך זה יכול להשפיע על כלל העיר מבחינה אסטרטגית.

פיני גלינקביץ: תראו גם מבחינת האוכלוסיות השונות, מי שמגיע מארצות הברית, דוברי אנגלית, צרפתית וכו'.

פיני גלינקביץ: מה מושך את האנשים לירושלים?

פיני גלינקביץ: מבחינתנו כל דבר כזה הוא משימת עבודה, איך העיר נערכת כדי לתת את השירות הכי טוב לאותם עולים שמגיעים.

נורית יכימוביץ כהן: זה אומר שכל האנשים שבגרפים הם גם בעלי הרשאה לעבוד במקצועות האלה?

נורית יכימוביץ כהן: או שזה רק המקצוע שהם דיווחו עליו ולא בטוח שהם יכולים לעבוד בו?

פיני גלינקביץ: זה המקצוע שהם דיווחו עליו למשרד הקליטה.

נורית יכימוביץ כהן: למשרד הקליטה בזמן שהם עלו ולא בהכרח יש להם הרשאה לעבוד במקצוע.

פיני גלינקביץ: לא נעשתה אחרי זה - - -

קטיה טוב: אם מדובר במקצועות רישוי אז רובם מתחילים פה מסלול לאישור רישיון וזה לפעמים לוקח שנתיים.

נורית יכימוביץ כהן: הנושא הזה עולה הרבה פעמים על שולחן ועדת העלייה.

קטיה טוב: כן, הנושא ידוע, אבל יש מסלולים רבים וחלק גדול מהעולים באמת עובר את המסלול בהצלחה ומתחיל לעבוד במקצוע שלו עם רישיון.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, אולי תתייחס, אדוני ראש העיר, כשהוא דיווח הוא אמר כ-20,000 עולים, 6,000 עזבו.

30700: לאו דווקא אותם עולים.

אברהם נגוסה: לא משנה, כ-6,000 עזבו את ירושלים, האם בדקתם את הסיבה למה, האם זה באמת רצונם לגור בתל אביב, בחיפה, בבאר שבע, או שיש בעיה של תעסוקה, בעיה של דיור.

אברהם נגוסה: כדי שנלמד בדיוק ולתקן את הנושא, אני אשמח לשמוע.

פיני גלינקביץ: אחת, המספרים כאן הם מניתוחים שאנחנו עשינו וזה הניתוח של תמונת המצב.

פיני גלינקביץ: אנחנו יודעים לאן הם עזבו, אני יכול להגיד לך שברמה הארצית האחוזים הם מאוד מאוד נמוכים.

פיני גלינקביץ: אנחנו תיכף נתכנס כי זה הגרף שעומד מולנו, לא עשינו את הניתוח למה עזבו אחד אחד, יש לנו את הפילוח לאן הם עזבו ואת הפילוח של סוגי האוכלוסיות.

פיני גלינקביץ: צריך לשלב את זה בתכנית העבודה ולנסות לראות למה הם עזבו, מה הסיבות.

גיל ריבוש: בסקרים שאנחנו עושים בקרב צעירים ומפלחים את אוכלוסיית העולים מתוך הצעירים, אז בגדול התשובות דומות, יש קצת יותר נטייה לקהילתיות, זאת אומרת לקהילה תומכת, ונטייה גדולה מאוד לתעסוקה, בגלל זה גם רוב תכניות העבודה הגדולות שלנו בשנים האחרונות שמות דגש על שני התחומים האלה.

פיני גלינקביץ: מבחינת העוזבים, אנחנו רואים כאן את המספרים של עולים נכנסים ועולים עוזבים.

פיני גלינקביץ: אני אסביר את השקף.

פיני גלינקביץ: אנחנו רואים לדוגמה את 2017.

פיני גלינקביץ: בשנת 2017, בכחול זה העולים שנמצאים עשר שנים בעיר ועזבו בשנת 2017.

פיני גלינקביץ: זאת אומרת יכול להיות בן אדם שעלה לפני שבע, שמונה שנים לעיר ועכשיו עובר ללמוד בבאר שבע או שחברה שלו, או מכל סיבה אחרת, לאו דווקא בגלל קליטה, או התחתן, כל מיני סיבות של שיפור חיים וכו'.

פיני גלינקביץ: ו-215 הם העולים שעלו בשנת 2017 ועזבו בשנת 2017.

פיני גלינקביץ: אז אנחנו צריכים להשוות באמת, איך אומרים?

פיני גלינקביץ: את האגסים לאגסים ותפוחים לתפוחים ואנחנו רואים שה-200 הם פחות מ-10% מהעולים שהגיעו.

פיני גלינקביץ: ודי אם אני אחשוב על אולפן עציון, שיש בו כ-500 צעירים שמחציתם עוזבים לאחר שנה או לאחר חצי שנה בעיר, אלה המספרים.

פיני גלינקביץ: אני יכול להסביר את זה גם באופי של האוכלוסייה שמגיעה לירושלים.

פיני גלינקביץ: חלק גדול ממי שמגיע לירושלים זה משפחות, משפחות צעירות, רובן על הרצף הדתי, עם ילדים.

פיני גלינקביץ: אני חושב שברגע שילדים נכנסים לתוך מסגרת ולמשפחה טוב והיא מרוצה היא גם נשארת.

פיני גלינקביץ: לכן אנחנו חושבים גם שהמספרים קטנים.

פיני גלינקביץ: זה המאזן לאורך חמש השנים האחרונות.

פיני גלינקביץ: הגרף המרכז שראש העיר הציג ונותן תמונה.

פיני גלינקביץ: אני לא נתקלתי בהרבה רשויות, אגב, שעושות את הבדיקה מי עוזב.

פיני גלינקביץ: מאוד מאוד טוב להציג את המספרים הנכנסים, אני חושב שנכנסנו כאן לעבודת אומץ ועומק אפילו של למידה כדי לנסות להתקדם הלאה.

דן אילוז: סליחה, פיני, המספרים האלה זה עוזבים את העיר ירושלים, לא את הארץ, נכון?

פיני גלינקביץ: לא, עוזבים את העיר ירושלים.

פיני גלינקביץ: אני אכנס כאן בסקירה ממש ביעף על המחלקות ויחידות העבודה שלנו.

פיני גלינקביץ: המחלקה לתרבויות וקהילות העולים, מנהלת אותה אלה חודוס שנמצאת כאן איתנו.

פיני גלינקביץ: אנחנו יודעים שחלק מהעולים שמגיעים לירושלים הם אמנים שבארצות מוצאם היו מאוד מוכרים וידועים.

פיני גלינקביץ: יכולת להיות זמר בסנט פטרסבורג או רקדן בלט בפריז וכשאתה מגיע הנה בנוסף לקשיי העלייה והקליטה אתה עדיין צריך להתמודד, אף אחד לא מכיר אותך ואנחנו נותנים להם את החשיפה הראשונית, את האפשרות לעלות על הבמה, להציג, ללוות.

פיני גלינקביץ: הוא מקבל ליווי גם למשפחה וגם בתחום המקצועי ולמעשה עוזרים בקליטה ובשילוב.

פיני גלינקביץ: ירושלים היא עיר שקולטת אמנים עולים וחשוב לדעת את זה, אוכלוסייה יצירתית, יצרנית נוספת לעיר.

פיני גלינקביץ: בית קהילות העולים, ששם למעשה יש התאחדויות וארגוני עולים שתורמים לקליטה.

פיני גלינקביץ: לא הכול נעשה על ידי הרשויות השונות, המגזר השלישי, המתנדבים, הם חלק קריטי וחשוב בכל הנושא של תהליך הקליטה.

פיני גלינקביץ: ירושלים, כמו שכולנו יודעים, היא עיר של שכונות.

פיני גלינקביץ: לכל שכונה יש אופי, לכל תת שכונה יש תפיסה שונה ורגישויות שונות.

פיני גלינקביץ: מודל מאוד מאוד ייחודי שקיים בירושלים זה רכזי הקליטה השכונתיים.

פיני גלינקביץ: אנחנו למעשה מנגישים את השירות העירוני עד לרמת השטח, תושב עולה בבקעה שרוצה לצאת ולקבל עזרה, תמיכה, ליווי, ייעוץ, סנגור, יו ניים איט, יוצא למתנ"ס ומקבל את השירות.

פיני גלינקביץ: הם אוהבים להגיד 'את השירות בנעלי בית', כי זה ממש קרוב אליהם.

פיני גלינקביץ: יש לנו 16 מוקדי קליטה בשכונות שהן שכונות עתירות עולים ומנהל מוקד השליטה בשכונה הוא רשות קליטה בזעיר אנפין.

פיני גלינקביץ: היא למעשה נותנת שירות, גם פרטני, רכז הקליטה בשכונה אמור להכיר את כל העולים באותה שכונה, לדעת להגיע אליהם, למסור את המסר, 'הלו, אנחנו כאן לעזרתך', 'אם אתה צריך עזרה אנחנו לידכם', תיכף נספר איך זה פועל, וגם כשצריך לעשות ארגון, ליל סדר קהילתי, או סדנה להורים או פעילויות קהילתיות.

פיני גלינקביץ: היום אנחנו בתקופה שבה העלייה נעשית מתוך בחירה, אנשים לא תמיד בורחים, מה שהיה פעם עלייה מתוך בריחה, אלא בחירה, אנשים יושבים בפריז, ניו יורק או מוסקבה, ומתלבטים לאן להגיע.

פיני גלינקביץ: הם יכולים לעזוב את פריז ולעבור לאביניון והם יכולים לעזוב את פריז ולנסוע ללונדון או למונטריאול, וגם להגיע לארץ ובארץ הם מתלבטים בין רעננה, תל אביב וכו' וחלק מהתפקיד שלנו זה לעודד את העלייה לירושלים ולהגיד להם מה יש בירושלים ו'למה כדאי לכם ואיך אתם תשתלבו בעיר' ואנחנו עושים את זה בעזרת הפרויקטורים לעידוד עלייה בשפות השונות.

פיני גלינקביץ: הם פועלים כאן והיתרון שלהם שאנחנו בעבודה הזאת מכירים את העולים טרום העלייה שלהם ומלווים אותם בשלבים הראשונים של הקליטה.

פיני גלינקביץ: אתם רואים את הפירוט של השירותים.

פיני גלינקביץ: זה נעשה גם בנסיעות לחו"ל, בירידים לעידוד עלייה כשאנחנו פוגשים אותם פנים אל פנים, גם בפייסבוק, גם ביוטיוב בסרטים, גם בווידיאו קונפרנס ובכל השיטות, העיקר שיידעו, ומי שמתעניין בעיר, אנחנו שם כדי לתת לו מידע.

פיני גלינקביץ: אולפני עברית.

פיני גלינקביץ: אחד הדברים המרכזיים והחשובים בעיר זה הנושא של אולפני עברית.

פיני גלינקביץ: יש בעיר מספר אולפנים בשפות שונות, במגוון שונה.

פיני גלינקביץ: מי שמפקח ואחראי עליהם זה משרד החינוך שנמצא כאן, שושי.

פיני גלינקביץ: אנחנו מפעילים אולפן אחד ברמה עירונית, את אולפן בית העם, אבל יש אולפנים נוספים, אנחנו מנסים לעזור ולהיות בקשר עם כל האולפנים, שפה עברית זה מאסט.

פיני גלינקביץ: בן אדם שלא עובר ולא יודע את השפה, הקושי להשתלב הרבה יותר קשה אחר כך.

פיני גלינקביץ: עולים צעירים.

פיני גלינקביץ: הזכרנו את העלייה הצעירה לירושלים, הזכרנו את עידוד העלייה.

פיני גלינקביץ: ירושלים היא עיר שקולטת צעירים, יש לנו את מרכז הצעירים בירושלים, יש את רשות הצעירים.

פיני גלינקביץ: אנחנו בנינו את הוון סטופ שופ ב'צעירים במרכז', יש לנו רכזת קליטה שם, יש לנו פעולות, אנחנו הולכים לפתוח קורס מנהיגות עולים, יש לנו משם הכוונה לשירותים של תעסוקה, תרגול, ליווי, הכנת קורות חיים וכו'.

פיני גלינקביץ: מחלקה לקליטה ושילוב של יוצאי אתיופיה.

פיני גלינקביץ: כאן ייקח עוד כמה דקות ונתמקד מעט, כי אחד הדברים שעלו זה הנושא של 'הדרך החדשה'.

פיני גלינקביץ: אז אנחנו לקחנו את המודל של משרד הקליטה, עם המוקד ליוצאי אתיופיה ואנחנו מתחילת הדרך אמרנו שזה לא רק מוקד שנותן שירות, זה המטה העירוני ליוצאי אתיופיה, זה המקום שצריך להכיר את כל התחומים, את כל הצרכים, את המנהיגות הקהילתית, להיות בקשר ולדאוג לזה שהמערכת העירונית תדע לתת את השירות ולאט לאט באמת היחידה הזאת הפכה למחלקה, בשנה האחרונה גם העובדים נקלטו בעירייה בעזרת פרויקט 'הדרך החדשה' והמחלקה לקליטה ושילוב יוצאי אתיופיה, בין שאר הדברים שהיא עושה היא גם מתכללת את העבודה העירונית של 'הדרך החדשה'.

פיני גלינקביץ: אני אתן אולי דקה או כמה דקות למספין לנסות לתת תמונת מצב של הדרך החדשה בירושלים במספר שקפים קטן.

30700: פיני, במחילה, אני רוצה להודות לכם שבאתם, אני צריך להמשיך, אבל תודה שבאתם, אני משאיר אתכם בידיים טובות.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

פיני גלינקביץ: אז המחלקה לקליטה ושילוב יוצאי אתיופיה, רק השבוע היה יום עיון מדהים שהיא הובילה בנושא של מיגור הגזענות, אז היא בהחלט עושה עבודה נהדרת בתחום של התעסוקה, קהילה, פיתוח מנהיגות נוער וכו'.

פיני גלינקביץ: אני אתן למספין, תציג את עצמך ואת 'הדרך החדשה' בירושלים.

מספין אלמיהו: שלום לכם, אדוני היושב ראש ועדת העלייה והקליטה.

מספין אלמיהו: שמי מספין אלמיהו, מנהל המחלקה לקליטת ושילוב יוצאי אתיופיה בעיריית ירושלים.

מספין אלמיהו: כדי לסבר את האוזן, הנתונים פה בגרף, חלקכם לא ראיתם את הנתונים של הפילוח של יוצאי אתיופיה, מאחר שהגרף התייחס רק לחמש השנים האחרונות, לכן לא נכנס הנתון של יוצאי אתיופיה.

מספין אלמיהו: יוצאי אתיופיה לא נכנסו בגל לירושלים החל מ-2008, מאחר שאין בירושלים מרכז קליטה לכן אנחנו לא רואים.

מספין אלמיהו: מי שנכנס זה בטיפין, במספרים בודדים שנכנסים או עוברים מערים אחרות, זה כל הזמן ישנו, אנחנו רואים את זה לכן זה לא בא לידי ביטוי.

מספין אלמיהו: נמצא לידכם, רובכם קיבלתם, מי שלא קיבל יוכל לקחת כאן, לפני שבוע אנחנו עשינו כנס גדול בנושא של 'הדרך החדשה' שהתייחס לכל ההיבטים בטיפול בקליטת יוצאי אתיופיה בהתייחס ל'דרך החדשה'.

מספין אלמיהו: פה לא הרחבנו את הנתונים במצגות, הכול נמצא לידכם.

מספין אלמיהו: מי שלא קיבל יכול לקחת.

מספין אלמיהו: אנחנו מדברים על סך הכול 0.7% יוצאי אתיופיה מכלל תושבי העיר שפזורים בשש שכונות.

מספין אלמיהו: המענים ניתנים באמצעות מוקדי קליטה וכמובן באמצעות המטה.

מספין אלמיהו: במטה יושבים אחראי על תחום תעסוקה, נוער, חינוך וכמובן תכנית הרווחה ברמה העירונית שנותנת את המענה.

מספין אלמיהו: אין לנו תכניות מבדלות.

מספין אלמיהו: זה אחד הדברים שעיריית ירושלים מתגאה בו, בשונה מערים אחרות, מאז ומתמיד אנחנו מנסים, אם אין סיבה כלשהי שמצדיקה לקיים, כגון אולפן או השלמת השכלה או תכנית למבוגרים, אין לנו תכנית ייעודית ליוצאי אתיופיה.

מספין אלמיהו: על זה מתלבשת התכנית של 'הדרך החדשה', בעצם השילוב המיטבי וקידום צמצום פערים, כל מה שמשתמע.

מספין אלמיהו: מכלל התכניות נכנסו כ-20 תכניות לעיר על ידי כמה משרדים, משרד הרווחה, משרד החינוך, המשרד לבטחון פנים, משרד הביטחון, שמכלל התכניות אתם רואים את הגרף, חוץ משתי תכניות, זה בעצם גם מה שנשאלנו בשאילתה מהכנסת, מה קורה על פי הדוח שהוצג לכם בכנסת בוועדת עלייה וקליטה.

מספין אלמיהו: שתי התכניות כרגע, שאנחנו מבררים ובודקים אותן, זה הנושא של משרד הבריאות, שעדיין לא קיבלנו את התקנים של המגשרים, באיזה אופן, למה וכמה ואנחנו פנינו למשרד, לד"ר שלומית שמרכזת את הנושא הזה, ועדיין לא קיבלנו תשובה ומענה לעניין הזה, למה העיר, מאז 2016, כשקיבלנו את הנספח שבעיר אמורים לקבל עדיין לא קיבלנו.

אברהם נגוסה: זו הסיבה שכתוב בדיווח הארצי 'לא אותר ברשות'?

מספין אלמיהו: נכון.

אברהם נגוסה: הבעיה אותרה, לא?

מספין אלמיהו: לא, 'לא אותרה' זה תכנית אחרת.

מספין אלמיהו: 'לא בוצע'.

אברהם נגוסה: אז מה המשמעות של 'לא אותר ברשות'?

אברהם נגוסה: נגיד בירושלים לא מצאו את הבעיה הזו.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין בדיוק, האם אתם יודעים על הבעיה ומשרד הבריאות לא יודע?

אברהם נגוסה: או אתם לא הבאתם והצגתם למשרד הבריאות את הבעיה?

אברהם נגוסה: מה המשמעות?

מספין אלמיהו: הסמנטיקה, 'לא אותר ברשות' ו'לא בוצע', זה סמנטיקה של משרד המטה שהכניס את זה.

מספין אלמיהו: מבחינתנו לא אותר ולא בוצע, שניהם אותו דבר.

מספין אלמיהו: אנחנו הצגנו את זה בתחילת הדרך וגם במטה וגם במשרד עצמו, גם לגב' טלל שמתכללת את הנושא במשרד רוה"מ, וגם במשרד הבריאות, בכמה כנסים, בכמה פורומים וגם באופן ישיר, פנינו והצגנו להם.

מספין אלמיהו: התכניות האלה, אני כמתכלל ראשי, בעצם ברגע שהמכתב מגיע אלינו אנחנו מפנים את זה ליחידה שאמונה על הנושא הזה, 'להלן קיבלנו תקציב, תכנית, משאב, אנא תתחילו לבצע את הפעולות', ואז כשעושים את הבדיקה מול המשרד, בעצם הכול על הנייר, אבל אין תכלס מאחורי האמירה הזאת.

מספין אלמיהו: לכן מבחינתנו 'לא בוצע', 'לא אותר' זה אוו דבר.

נורית יכימוביץ כהן: זה נכון שהמשרד השיב לכם שאתם לא מתועדפים בגלל מספר יוצאי אתיופיה בירושלים?

מספין אלמיהו: נכון, זה בעצם התשובה שהעברתי קודם.

מספין אלמיהו: אנחנו פנינו למשרד ושאלנו מה הסיפור, למשרד יש את סדרי העדיפויות ברמה הארצית איפה ומתי אנחנו נכנסים.

מספין אלמיהו: על פי הלמ"ס, על פי הקריטריונים שלהם, אנחנו, ירושלים, כנראה, לא יודע, אולי בתום התכנית, אבל זו התשובה שקיבלנו.

מספין אלמיהו: כנ"ל לגבי קידום נוער, אותו דבר, אנחנו פנינו למשרד החינוך, לגב' עירית בירן, שמתכללת, גם למפקח המחוזי, לשלום מוחא, הצגנו את הנושא הזה, עדיין לא קיבלנו תשובה, הנושא נמצא בבירור.

מספין אלמיהו: זה בעצם שתי התכניות שעדיין לא באו לידי ביטוי בשטח.

מספין אלמיהו: כלל התכניות, חלקן התחילו, בגלל התהליכים, צריכים לגמור אותם, צריך לאשר אותן, אבל בעיקרון הן כבר יצאו לדרך והן פועלות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בכל זאת אני רוצה לשאול שאלה בנושא הזה.

אברהם נגוסה: הנתונים שלפניי, קיבלנו את זה מהצוות המרכז במשרד ראש הממשלה, ביצוע והיישום של התכניות.

אברהם נגוסה: בירושלים, מתוך התכניות שאתה ציינת, לפחות חמש תכניות הן לא פועלות.

אברהם נגוסה: למשל, בעיה אחת, כמו שאמרתי, בתחום הבריאות, הדבר השני זה בתחום החינוך, אנחנו גם נשמע את ההתייחסות של משרד החינוך בנושא.

אברהם נגוסה: חינוך, חברה ונוער, 'קשיי ביצוע' כתוב פה, הדבר השני זה חינוך פדגוגי, גם 'קשיי ביצוע'.

אברהם נגוסה: שוב חינוך פדגוגי, קידום נוער, לא בוצע, חינוך פדגוגי תגבור לימודי גם לא בוצע.

אברהם נגוסה: אז אני רוצה להבין למה, מה הבעיה שלכם פה ברשות.

אברהם נגוסה: אני מבין שברמת השלטון המרכזי הם כבר העבירו את התקציב לתכנית, אבל בשטח התכניות האלה לא בוצעו.

אברהם נגוסה: אתה יכול להסביר לנו למה?

מספין אלמיהו: אני לא יודע ממתי הדיווח - - -

קריאה: מלפני שבועיים.

מספין אלמיהו: האם הוא מתייחס לסוף 2017?

מספין אלמיהו: אינני יודע, אנחנו מתייחסים נכון לכרגע, תכניות של משרד החינוך זה בית ספר להורות שהיה אמור לצאת בנובמבר 2017 ורק יצא בפברואר 2018 לכן מבחינת

מספין אלמיהו: כם קיבלתם דיווח עליו שהוא לא בוצע, זה ההבדל.

מספין אלמיהו: כרגע, נתון, רק שתי התכניות האלה כל השאר יצאו לדרך בפועל, חלקן כבר הסתיימו.

מספין אלמיהו: זה בחלק הפדגוגי.

מספין אלמיהו: אותו דבר בתחום של ה - - -

אברהם נגוסה: רגע, מספין, אני רוצה להבין וכמובן גם כולם.

אברהם נגוסה: מה שהתחילו אני לא ציינתי, בוצע חלקית, התחלה וכל זה, אני לא ציינתי, אני שאלתי על 'קשיי ביצוע' ו'לא בוצע', דברים כאלה.

אברהם נגוסה: אם אתה אומר שהתכנית הגיעה אליכם בספטמבר, אנחנו נמצאים היום ביוני, אז אנחנו רוצים להבין מה הבעיה, האם לא קיבלתם את התקציב?

אברהם נגוסה: לא קיבלתם את התקן?

אברהם נגוסה: לא קיבלתם מקום לביצוע ויישום התכנית?

מספין אלמיהו: אני אסביר.

מספין אלמיהו: התכניות הפדגוגיות של משרד החינוך, בעצם העברת התקציב או מספר שעות אל בית הספר.

מספין אלמיהו: מאחר שהתכנית לא הגיעה בספטמבר בגלל הבירוקרטיה והסדרת הדברים בתוך משרד החינוך, עד שזה יעבור למפקח המחוזי, הוא ייכנס לתמונה ויחלק את זה ויבחרו את המסגרות, זה לקח זמן.

מספין אלמיהו: לכן בדיווח, אני מדבר נכון להיום, מה שאתה מציין זה נכון לסוף 2017.

מספין אלמיהו: משרד החינוך מתייחס על פי שנת לימודים, לא על פי שנה קלנדרית, לכן הוא נכון, אני מתייחס נכון לעכשיו, הכול בוצע פרט לשתי התכניות שדיברתי עליהן.

מספין אלמיהו: כל השאר, בהתחלה היו באגים, לא בגלל הרשות המקומית, אלא אותו משרד שמחלק את התקציבים, עד שהוא מעביר אותם, עד שהוא מחלק, באיזה צורה.

מספין אלמיהו: למשל אחת התכניות, לפני כשנתיים התכנית פעלה באמצעות ENP, אנחנו קיבלנו החלטה שהתכנית יוצאת ונכנס במקום זה תכנית - - - התכנית הזו, לקח זמן איך הנושא הזה יוסדר ברשות המקומית מאחר שירושלים פרוסה, מספר התלמידים פרוסים בכמה בתי ספר והיה קשה לחלק ואיך.

מספין אלמיהו: לכן זה התעכב, אבל לא אומר שלא מבוצע, נכון לעכשיו הכול בוצע.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נכנסה סגנית ראש העיר, חגית משה.

אברהם נגוסה: ברוכה הבא.

אברהם נגוסה: אם יש לך להגיד משהו אנחנו נשמח, אבל אני רוצה להמשיך בעניין הזה.

אברהם נגוסה: מספין נתן לנו את ההסבר.

אברהם נגוסה: בקיצור, מה שאתה אומר, שהדיווח שמטה המעקב העביר זה עד סוף 2017, אבל מ-2018 התכניות האלה התחילו, זה מה שאני מבין.

אברהם נגוסה: חוץ ממשרד הבריאות.

מספין אלמיהו: נכון, חוץ ממשרד החינוך וקידום נוער.

אברהם נגוסה: וקידום נוער.

מספין אלמיהו: נכון.

אברהם נגוסה: אז אני אשמח להמשיך בקו הזה, לשמוע מנציגי משרד החינוך למה עניין קידום הנוער מתעכב.

אברהם נגוסה: התכניות התחילו, מה ששאלתי, למעט קידום הנוער.

אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו רוצים לשמוע למה זה מתעכב.

אברהם נגוסה: משרד החינוך, אגף הנוער וחברה, יש מי שעונה לנו?

אברהם נגוסה: יש שני נציגים ממשרד החינוך.

מספין אלמיהו: הנציגים לא כאן, מי שאמור לתת מענה.

מספין אלמיהו: הם חינוך למבוגרים, אין לנו תכנית של 'הדרך החדשה' חינוך מבוגרים.

אברהם נגוסה: אין מישהו ממשרד החינוך שיכול לענות לנו על תכנית קידום הנוער?

אברהם נגוסה: זו תכנית משולבת.

אברהם נגוסה: טוב, אוקיי, אני אדלג על זה.

שושי שהם: אנחנו אחראים לתכניות אחרות.

פיני גלינקביץ: אני אגזול מזמנכם עוד כמה דקות כדי להציג כמה דברים מרכזיים וייחודיים שיש בירושלים ואין אותן ברשויות אחרות.

פיני גלינקביץ: את הנושא אתם מכירים, כי זה מה שראש העיר אמר, הנושא של פרודקט מנג'ר, רשות הקליטה כמתכללת את השירותים ורואה איזה שהוא תהליך של ליווי של העולה לאורך כל הדרך.

פיני גלינקביץ: פרויקט נוסף שהוא מאוד מאוד ייחודי ולא קיים במקומות אחרים זה מנהלי מוקדי הקליטה השכונתיים, הנגשת השירות הפרטני והקהילתי.

פיני גלינקביץ: אתם תראו ברשויות אחרות, יש שם רכזים לפי שפות, יש פרויקטורים, אין בשום מקום בארץ, ואנחנו מכירים את צורת העבודה, רמה של הנגשה כזאת של שירות לתושב עד ממש ליד הבית, מישהו שמתכלל ונותן את המענה.

פיני גלינקביץ: אנחנו משתדלים שבשכונה שבה הרוב דוברי אמהרית הרכז יהיה דובר אמהרית, בשכונה שיש הרבה מאוד דוברי רוסית הרכז יהיה דובר רוסית, בשכונה כמו בקעה רבתי, שיש שם גם דוברי רוסית, אנגלית, צרפתית ואמהרית אנחנו משלבים ומנסים להיעזר במגשר ובמתנדבים שיעשו את העבודה.

פיני גלינקביץ: אחד הדברים המאוד מעניינים שאנחנו פיתחנו כאן בעיר זה את רצף השירות לעולה.

פיני גלינקביץ: אנחנו מתחילים איתו למעשה בחו"ל.

פיני גלינקביץ: סך הכול, יש כאילו הרבה גופים שמטפלים בעולים, זה יכול להיות הסוכנות היהודית, זה יכול להיות עמותות שונות, זה יכול להיות נציגים של משרדי ממשלה, הרשויות השונות, והעולה עובר מאחד לשני ואתם תתפלאו, אבל המידע לא כל כך עובר בין המערכות השונות.

פיני גלינקביץ: לא כל גוף שמח להעביר מידע לגוף השני ואנחנו צריכים לטפל בעולה ואנחנו צריכים לדעת שהעולים מגיעים לארץ ומגיעים לירושלים.

פיני גלינקביץ: אז איך הכול מתחיל?

פיני גלינקביץ: הכול מתחיל ברשות אל מול הסוכנות היהודית, למעשה העולה נרשם ומתחיל את התהליך בסוכנות, פותח את התיק, מתחיל את הליווי.

פיני גלינקביץ: אנחנו מקבלים מידע מדי שבוע על העולים שמגיעים בשבוע הבא לירושלים.

פיני גלינקביץ: היום לדוגמה קיבלתי בבוקר שני מיילים, המיילים אומרים '

פיני גלינקביץ: בשבוע הבא יגיעו לירושלים ג'ו מארצות הברית', הנה הכתובת הראשונית שלו, הנה הפרטים, הנה האי-מייל, 'וסשה שמגיע מאוקראינה' ומגוון שלם.

פיני גלינקביץ: כל אחד ואחד מהם מקבל מייל יפה, 'ברוך הבא, קיבלת החלטה טובה לבוא לירושלים, אנחנו שמחים על ההחלטה', הכול כמובן בשפה שלו, 'הנה ההפניה לפייסבוק, ליוטיוב, לאינטרנט, לכל האתרים שלנו.

פיני גלינקביץ: אנחנו לרשותך, בברכה', עם שמות הפרויקטורים, שיידעו שאנחנו מלווים אותם כבר מאז.

פיני גלינקביץ: 50% לא מגיבים, לא יודעים מי זה, 20% קיבלו ושמרו ויש כאלה שאומרים לנו 'תודה' ומשתמשים בזה.

פיני גלינקביץ: אבל העולה מגיע לירושלים וכשהוא מגיע לירושלים השלב הראשון שלו בדרך בכל מקרה זה להגיע ליועץ הקליטה.

פיני גלינקביץ: יועץ הקליטה של משרד הקליטה נמצא כאן בעיר, העבודה בינינו, תיכף אני אספר כמה היא הדוקה ומשולבת ולמעשה אנחנו פעם בחודש מקבלים בצורה מסודרת מייל, כבר יותר עדכני, מי מגיע ואיפה הוא גר.

פיני גלינקביץ: זאת אומרת עכשיו אנחנו מתחילים כבר להצליב מידע כי זוכרים לפני דקה את המודל הקודם של רכזי הקליטה בשכונות, קמה בבוקר רכזת הקליטה בפסגת זאב, פותחת את המחשב, לוחצת על התוכנה המיוחדת שפיתחנו והיא מקבלת את רשימת העולים שהגיעו לפסגת זאב, עם הכתובת והטלפון, הכול מעודכן על ידי המידע של היועצים של משרד הקליטה.

פיני גלינקביץ: עכשיו יש כבר עוד משפך נוסף שאנחנו אמורים להגיע לעולים והתפקיד של רכזת הקליטה בפסגת זאב זה גם להגיע לעולה, בכל הצורות שיכולות להיות, בטלפון, לפעמים בביקור בית, לפעמים באס.

פיני גלינקביץ: אמ.

פיני גלינקביץ: אס, ולהגיד לו 'אתה בשכונה, אני בשכונה, אני לידך, יש כאן חוגים, רישום לכיתה א', תבוא ותראה איך משתלבים, מה אתה עושה בליל הסדר?

פיני גלינקביץ: ', אנחנו מנסים להקיף כמה שיותר את העולים בכל מקום.

אברהם נגוסה: הנגשה לשונית, הטפסים באגף העירייה, בחינוך, ברווחה, בארנונה, האם הטפסים האלה תורגמו לשפות של העולים החדשים?

פיני גלינקביץ: הטפסים בכל אגפי העירייה הם כרגע בשפה העברית, הגישה אליהם היא בשפה אנגלית או צרפתית או ערבית, יש מהלך ביחד עם הרשות לשיפור השירות בעיריית ירושלים וזה חלק מהמהלך שאושר כבר בתכנית העבודה לשנת 2018, התחלה של תהליך של תרגום איזה שהוא דף נחיתה ראשוני בשפות לעולים, זה מהלך שאמור להיות השנה, כל יתר הטפסים הם - - -

אברהם נגוסה: בהתחלת הקדנציה בוועדת העלייה והקליטה בכנסת, אנחנו קיבלנו החלטה בנוכחות של כל נציגי המשרדים, כולל גם עיריית ירושלים והייתה הסכמה מקיר לקיר לתרגם את הטפסים, שתהיה הנגשה לשונית לעולים חדשים בשפתם שלהם באגפים השונים.

אברהם נגוסה: אז מה הסיבה, מה הקושי לעשות את זה?

אברהם נגוסה: האם זה קושי תקציבי?

אברהם נגוסה: האם זה מתורגמים?

אברהם נגוסה: תסביר לנו, כי אנחנו רוצים להתקדם, קדימה.

אברהם נגוסה: מה הסיבה?

פיני גלינקביץ: להבנתי הקושי הוא ברמת המדיה הדיגיטלית לתרגם את הטפסים, יש כאן בעיה שמינהל פיתוח בעירייה מתמודד איתה.

פיני גלינקביץ: לא יודע להגיד לך בדיו איפה זה נמצא, אני יודע שזה חלק מתכניות העבודה שם.

אברהם נגוסה: מה אתם מתכוונים לעשות?

אברהם נגוסה: האם אתם הולכים לשנות את המצב?

אברהם נגוסה: אתם עובדים על זה?

אברהם נגוסה: יש תכנית?

אברהם נגוסה: יש תקציב לעשות את זה?

פיני גלינקביץ: אני לא יודע אם יש תכנית או יש תקציב, אנחנו נבדוק את זה מול מינהל פיתוח בעירייה ונציף את הסוגיה הזו.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל תשובה בשאלות האלה בכתב לוועדת עלייה וקליטה, כי זה הרבה זמן מאז שקיבלנו את ההחלטה.

פיני גלינקביץ: הסוגיה היא לא רק תרגום של טופס, הסוגיה היא מערכת שיודעת לקלוט את הטופס ולהפנות בן אדם שנרשם לדוגמה לבתי הספר, אבל אני פחות איש מקצוע בנושא הזה, אז קטונתי.

פיני גלינקביץ: הנושא הזה יועבר למינהל פיתוח לקבל את המענה.

פיני גלינקביץ: בכל אופן אתה צודק, זה נושא שהוא מאוד חשוב, אני חושב שאין ספק שצריך לשים עליו את הדגש.

אברהם נגוסה: תסבירו לנו בכתב, גם מבחינת לוח הזמנים, כדי שאנחנו נוכל לפנות.

אברהם נגוסה: אם יש בעיה של תקציב וכל זה, אנחנו נפנה לגורם הרלוונטי.

מרינה קונצביה: סליחה, אני יכולה להסביר קצת את המצב של שפות.

מרינה קונצביה: יש לנו בעיריית ירושלים את מוקד 106 שמדבר בכל השפות וגם שם יכולים לעזור ולעדכן ולתת המלצות לאן ואיך.

מרינה קונצביה: זאת אומרת חלקית הבעיה לא כל כך קיימת, אם יש הרבה שאלות בשפה.

מרינה קונצביה: הם יכולים לקבל את ההסבר לפחות על מה מדובר בטפסים ומה הם צריכים לדעת.

מרינה קונצביה: אם יש להם איזה קושי להבין מה כתוב בעברית אז בכל השפות הם יכולים לקבל את ההסבר במוקד של עיריית ירושלים.

מרינה קונצביה: בעניין של מה שאמרת, אם יש את ההחלטה הממשלתית אז צריך לחשוב על זה ואנחנו נוכל לדבר על זה עם ראש העיר, שהוא בדרך כלל בכל הבעיות מוצא את הפתרון דווקא בתחום של עולים.

אברהם נגוסה: אני חוזר אליך.

אברהם נגוסה: פיני, אני רוצה שתסביר האם אתם עוקבים אחרי נתוני התעסוקה של עולים חדשים בעיר, אתם יודעים כמה מצאו עבודה, כמה לא מצאו עבודה?

אברהם נגוסה: מה דרך הסיוע שאתם נותנים להם?

פיני גלינקביץ: הנושא של תעסוקה לעולים הוא נושא מאוד מרכזי, המגוון של הסיוע הוא גדול, למעשה בכל מוקד היום שנותן שירות תעסוקה, אתה יודע שעיריית ירושלים היא הגוף היחידי שמפעיל למעשה רשות תעסוקה עירונית באחריות העירייה.

פיני גלינקביץ: ברשות התעסוקה יש מספר מוקדים, מוקד שנותן שירות לקהילה החרדית, לדוגמה מוקד שנותן שירות לקהילה של העולים, בכל מוקד כזה ישנו שירות לעולים במגוון שירותים.

פיני גלינקביץ: מגוון השירותים, החל מהכנת קורות חיים, ליווי לתעסוקה, השמה, גם רכז כמובן דובר אמהרית לליווי הקהילה, פרויקטים שונים, החל מ'למרחק' ופרויקט גבהים ו'עולים על הגל' וכו'.

פיני גלינקביץ: התכנית היום העירונית היא לבדוק את ההשמה של העולים, זה מאוד מגוון, כי יש לך עולים במקצועות שונים, יש לך עולים שהם שנה, שנתיים ושלוש בארץ, בכל אופן זו תכנית עבודה מאוד ממוקדת שלנו בפוקוס של רשות הקליטה ורשות התעסוקה שנת 2018.

אברהם נגוסה: השאלה אם יש להם נתונים, כי במצגת לא נתתם לנו נתונים בעניין התעסוקה.

אברהם נגוסה: לכן אני שואל אם יש לכם נתונים בעניין תעסוקה.

אברהם נגוסה: תן לנו נתונים.

גיל ריבוש: דקה 1:0625 לבדוק בגיבוי.

אברהם נגוסה: מה אתה מתכוון הלקוחות?

גיל ריבוש: מכלל העולים - - - כל מרכז ומרכז וכל תכנית עירונית שלנו, יש לנו נתונים להגיד כמה הגיעו, כמה קיבלו שירות ומה קרה איתם.

אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמח אם תעדכנו אותנו בכתב, תשלחו לנו את הנתונים כי לא קיבלנו היום מכם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: סגנית ראש העיר, גב' חגית משה, בבקשה.

חגית משה: בוקר טוב.

חגית משה: אני שמעתי את הדוברים מהרגע שנכנסתי.

חגית משה: אני מבינה שיש תקציבים שמשרד הקליטה מעביר למשרדים אחרים, זאת אומרת תכניות שהתקציבים עוברים למשרד החינוך, למשרד הרווחה, בריאות וכו' וכו'.

חגית משה: השאלה שאני הייתי רוצה להבין מהוועדה, האם יש איזה שהיא היתכנות שהתקציבים יגיעו לרשות, אנחנו יודעים לעשות את זה, במיוחד שיש מענקי ירושלים ויש מענק בירה, אז זה הרבה יותר קל מבחינת ההתנהלות הכספית בין המשרדים מכיוון שכשיושב פיני מול תכניות שאמורות להתקדם פה בעיר והן תלויות בבירוקרטיה, זה לא בירוקרטיה, זה בנהלים ותכניות במשרדים השונים, אז גם למשרדים מאוד קשה להביא אותם לפועל ובזמן נתון וגם לרשות להיכנס עכשיו תוך כדי שנת לימודים, למורכבות של הפעלת תכניות, לפעמים הזמן הזה הוא זמן מאוד יקר ומתבזבז.

חגית משה: לכן אני חושבת שהוועדה מאוד יכולה לסייע כשהאמירה תהיה שאנחנו מעבירים את התקציב לעיריית ירושלים במסגרת מענק הבירה וזה יעבור לכל התכניות המאוד טובות שקיימות כאן, אבל לרשות תהיה אפשרות גם להיות הרבה יותר מעורבת, הרבה יותר לקצר את כל הליכי הבירוקרטיה, חוזים, התקשרויות של משרדים עם עיריית ירושלים.

חגית משה: זה דבר אחד שמאוד יכול לעזור אם הוועדה תוכל לסייע לנו כרשות.

חגית משה: הדבר הנוסף שהייתי רוצה להתייחס אליו, דיברת על הנושא של תרגום.

חגית משה: אני חושבת שהנושא של התרגום הוא מאוד חשוב, אנחנו כולנו מבינים מה המשמעות של לתרגם ולהנגיש לעולים את המידע, אבל זה לא מספיק.

חגית משה: אני חושבת שצריכה להיות חשיבה קצת יותר עמוקה שאומרת שזה לא רק להנגיש מידע ולתרגם, זה גם לתת מענה מעבר להסבר והתרגום, שזה בעצם אומר שאם היינו מעודדים רשויות בכלל בארץ, אבל בטח רשות כמו העיר ירושלים, שמספר העולים כאן הוא מאוד מאוד גדול, לתת תמריצים לרשויות להעסיק עובדים במחלקות ובטח מחלקות של נותני שירות.

חגית משה: אני יכולה לספר שכשאני עבדתי בביקור הסדיר, ניהלתי את המחלקה לביקור סדיר בעיריית ירושלים, היה ברור לי שיהיה קצין ביקור סדיר מהעדה האתיופית, יש קצינת ביקור סדיר מחבר העמים ויש עכשיו קצינת ביקור סדיר של העולים מצרפת.

חגית משה: יש כאן תרבות, יש כאן ערכים נוספים שזה מעבר ללתת תרגום של מידע וטפסים לדעתי.

חגית משה: אם הוועדה תוכל באמת לתת תמריצים לרשויות, כמו שעושים במקומות אחרים.

חגית משה: אנחנו יודעים שכשרוצים להכניס עובדים לתוך מנגנונים גדולים כמו רשויות, משרדי ממשלה וכו' וכו', יודעים לעשות את זה.

חגית משה: לכן זה ערך מוסף שלא יסולא מפז והייתי רוצה שתחשבו על זה.

אברהם נגוסה: מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: השאלות שאני שאלתי, התכניות שכבר אושרו ויש להן תקציב שמשרדי הממשלה הקדישו ולכן אני מסכים איתך, בלי תקציב אי אפשר לעשות, אבל השאלות שאני שאלתי, שבתכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה התקציבים עברו.

חגית משה: למשרדים.

אברהם נגוסה: תפקידי לשאול מה הבעיה, אני לא מאשים פה אף אחד.

אברהם נגוסה: אנחנו, הוועדה, באנו לפה לשמוע אם יש קשיים ואז אנחנו נחזור ונלחץ את הממשלה.

אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי התקציבים הגיעו, ביררתי במטה היישום של התכניות האלה ולכן אני שאלתי וגם צדקתי, כי הוא אמר, הוא הסביר לנו, נכון, הדיווח שהעבירו לכם זה דיווח של עד סוף 2017, אבל בינתיים 'אנחנו התחלנו את התכניות'.

אברהם נגוסה: כלומר שהתקציב הגיע.

חגית משה: כן, אבל השיח הוא בין המשרדים, בין משרד הקליטה למשרד החינוך, בין האוצר למשרדים השונים ואני אומרת שאם הייתה איזה שהיא חשיבה שעושה קצת יותר קיצור דרך, מעבירה, לעיריית ירושלים במקרה הזה, תקציב פעילות שכולל הרבה מאוד תכניות שמאושרות, אז בעצם התקציב, אם היינו שואלים את פיני מה התקציב לפעולות אתה תשמע שהתקציב הוא מאוד מאוד קטן.

חגית משה: הוא תלוי כל הזמן במשרדי הממשלה, ברפרנטים שלהם, כדי שהתכניות ייצאו לפועל.

חגית משה: גם במשרד החינוך וגם באגף חברה.

חגית משה: אבל אם תקציב הפעולה היה במינהל קליטה אני מאמינה שהיה יותר קל לרשות להפעיל את התכניות האלה ולא לחכות למשרד שהוא צריך להתארגן על שעות חינוך וכו' וכו'.

חגית משה: זאת צריכה להיות החשיבה.

אברהם נגוסה: התכניות אושרו, יש להן תקציב, משרד החינוך קיבל את התקציב והתקציב גם ירד לשטח.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שכל המשרדים פועלים אותו דבר, לפחות ממשרד החינוך, מה שאנחנו קיבלנו, התקציב ירד לשטח.

אברהם נגוסה: אני מבין שיש בעיה בתחום הבריאות, זה לא רק פה בירושלים, גם ברשויות המקומיות ברחבי הארץ, זה אנחנו מטפלים ברמה הארצית.

אברהם נגוסה: אבל בעניין של ירושלים, שאנחנו מדברים, כשאני רואה את התכניות שאושרו והתקציבים הגיעו לכל התכניות האלה ואז אני רואה שפה לא בוצע, יש קשיים לבצע, אז אני שאלתי מה הבעיה.

אברהם נגוסה: עכשיו הבנתי מה שמספין הסביר, שהתגברנו על כל הקשיים, התכניות התחילו, אז אנחנו מתקדמים.

חגית משה: זה היה הרבה יותר מקל עלינו.

מספין אלמיהו: לחדד את מה שחגית אומרת, לפחות אם ניקח את משרד החינוך, פרט למשרד הרווחה, נטו, כל ה-1,500,000 שקל שמגיע לעירייה והעירייה בונה גם את התקנים לכוח אדם וגם את התכניות, זה המנדט, זה לא אותו דבר לגבי החינוך.

מספין אלמיהו: החינוך, פרט לשעות, כל התכניות - - -

אברהם נגוסה: שמעתי, ברווחה יש בעיה, אני הולך לשאול את משרד הרווחה.

מספין אלמיהו: לא, לא אמרתי שיש ברווחה, אני אומר שבמשרד החינוך רוב התכניות הן תכניות של גוף חיצוני ולא עיריית ירושלים.

מספין אלמיהו: אנחנו רק מבקרים של התכניות של גופים מפעילים.

מספין אלמיהו: סתם ניתן דוגמה, תנועות הנוער.

מספין אלמיהו: בתנועות הנוער מקבלים את הכסף בעצמם וזה לא מגיע לעיריית ירושלים, לכן זו בדיוק ההתייחסות.

אברהם נגוסה: אוקיי, אם זה לא מגיע, שאלנו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו כמובן נשמע את נציגי הארגונים, נציגי העולים, אבל אני רוצה קודם כל לתת לחברי מועצת העיר.

אברהם נגוסה: מרינה, בבקשה, ולאחר מכן פלר וגם חבר המועצה.

אברהם נגוסה: ניתן קודם לחברי המועצה, אם לא, יגרשו אותנו מהאולם.

מרינה קונצביה: תודה רבה, מר נגוסה.

מרינה קונצביה: אנחנו מתראים הרבה פעמים וממש אתמול דיברנו וגם על כמה בעיות שקשורות לעולים החדשים ובכלל לקהילת העולים.

מרינה קונצביה: קודם כל אני רוצה להגיד שאני מאוד גאה שאני זכיתי לקבל את תיק העלייה והקליטה, שאני חושבת שבעצם זה התיק הכי חשוב פה בעיריית ירושלים, כי התחום של עלייה וקליטה של אנשים שמגיעים לארץ שלנו הוא נותן את האפשרויות לעבוד בכל התחומים, זה גם ספורט וגם תרבות וגם אמנות, זה גם מדע, זה נוגע בכל דבר בחיים שלהם, בהחלט בעיר האהובה שלנו, בירושלים.

מרינה קונצביה: אני גם זכיתי שאני קיבלתי תמיכה גדולה בכל הפרויקטים ובכל הדברים שאנחנו עושים פה מראש העיר, שחבל שהוא עזב אותנו מוקדם, והצוות המקצועי שלנו, שבראש עומד מנהל רשות העלייה והקליטה, פיני גליקביץ, שנתן לנו עכשיו תמונה מאוד ברורה של מה שקורה אצלנו בעיר.

מרינה קונצביה: אני, גם כעולה חדשה שהגעתי לארץ ב-1985, שזה בין שני גלי העלייה, אני גם הכרתי, גם בתור עיתונאית, אני יותר מ-30 שנה, היום אני חוגגת 33 שנה בארץ, והייתי כותבת מהשטח בירושלים על העלייה, על קליטה, על פרויקטים, על כל מה שמגיע חדש לעיר, אני מכירה את התחום הזה טוב מאוד.

מרינה קונצביה: אני רוצה להגיד שכשאני חקרתי את הנושא הזה, לא רק בירושלים, בכל הערים בארץ, אני הבנתי שמערכת הקליטה בירושלים הכי טובה.

מרינה קונצביה: לא במקרה אנחנו בשלוש שנים האחרונות פה בירושלים זכינו במקום הראשון בקליטת מספר עולים בעיר.

מרינה קונצביה: זה לא במקרה.

מרינה קונצביה: לא הזכירו פה, לא שמעתי, עוד דבר אחד שקיים אצלנו, זה 'צעירים במרכז', זה ארגון שעובד ביחד עם משרד הקליטה ואני רוצה להגיד תודה לקטיה טוב, שאנחנו עובדים איתה ביחד מאוד מאוד באופן צמוד ומבינים את כל הבעיות ומגיעים ביחד.

מרינה קונצביה: מרכז הצעירים זה גם חלק של משרד הקליטה, זה שיתוף פעולה של משרד הקליטה ועיריית ירושלים עם רשות העלייה והקליטה.

מרינה קונצביה: אני רוצה רק להזכיר את הקשיים.

מרינה קונצביה: אני אגיד כמה דברים שאני חושבת על מה אנחנו צריכים לעבוד.

מרינה קונצביה: קודם כל העלייה זה העתיד של ירושלים, זה מובן לכולם ואני רוצה להדגיש את זה.

מרינה קונצביה: הדבר שהזכיר ראש העיר, אנחנו צריכים דירות קלט בהחלט, כי מגיעה לפה עלייה עם השכלה גבוהה ואנשים מערים גדולות והם צריכים לקבל את המענה והמענה הזה, ירושלים היא העיר היחידה בישראל שאין לנו מרכז קליטה.

מרינה קונצביה: אני חושבת שהגיע הזמן להקים את זה ופה אני פונה גם לאנשי הממשל שלנו שצריך לדבר על זה.

מרינה קונצביה: אולפנים גם, ולהרחיב את אולפן עציון, שמגיעים לשם אנשים צעירים ולתת להם גם מענה.

מרינה קונצביה: זה מה שאני חושבת שאנחנו צריכים לשים כיעדים ראשונים שלנו.

מרינה קונצביה: ודבר אחרון, כמו שאני מסיימת את כל הנאומים שלי, תזכרו, בירושלים חלומות מתגשמים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

פלר חסן-נחום: תודה רבה על היוזמה הזאת, זה באמת מחמם את הלב לראות שהכנסת גם באה אלינו מדי פעם.

פלר חסן-נחום: אני עליתי בארץ ב-2001, אני 17 שנה בארץ, אני מגיברלטר, אני אחת מדוברי גם אנגלית וגם ספרדית.

פלר חסן-נחום: זה מחמם את הלב שיש כל כך דאגה, אבל יש לנו בעיה בעיריית ירושלים.

פלר חסן-נחום: אגף הקליטה והעלייה הוא הפחות מתוקצב מכל ספר התקציבים בעיריית ירושלים.

פלר חסן-נחום: אנחנו באים לפה וזה נחמד לדבר על תכניות ויש תכניות יפות ויש הרבה כוונות טובות, אבל פשוט אין מספיק כסף כי לא מקדישים מספיק כסף לנושא של קליטה.

פלר חסן-נחום: ואני אסביר לכם מה קורה פה.

פלר חסן-נחום: יש לנו באמת קטנים, כמו שאמרתי ארבעה, חמישה מיליון שקלים ופיני מנסה לעשות פלאים עם התקציב הקטן הזה והוא מצליח, אבל זה לא מספיק.

חגית משה: זה לא תקציב פעילות אפילו.

פלר חסן-נחום: לא, ואז מקבלים עוד כסף ממשרד העלייה וקליטה.

חגית משה: לא, התקציב של פיני הוא לא חמישה מיליון שקל פעילות, התקציב של פיני הוא הרבה יותר קטן.

פלר חסן-נחום: נכון, אבל אני לא מדברת על פעילות, אני אומרת מה אנחנו כעירייה נותנים לו, הוא אחר כך ממנף את זה עם כל מיני תקציבים נוספים.

חגית משה: וזה חמישה מיליון כולל תקנים.

חגית משה: אני אומר שבסך הכול תקציב הפעילות לתכניות, להפעלת תכניות, זה 700,000 שקל.

חגית משה: זה כלום.

חגית משה: כשמדובר בכל העולים.

חגית משה: זה פשוט אבסורד.

חגית משה: אבל באמת גם משרד הקליטה עסוק בלהביא אותם, לא עסוק ב - - -

פלר חסן-נחום: זה אבסורד ומשרד הקליטה גם נותן, אבל זה לא מספיק.

אברהם נגוסה: תיכף אחרי חברי המועצה נציגת משרד הקליטה תתייחס בעניין הזה.

פלר חסן-נחום: קודם כל אנחנו לא שמים את זה בסדר עדיפות של התקציב של העירייה.

פלר חסן-נחום: זה דבר שכואב.

פלר חסן-נחום: זה נכון וזה שערורייה.

פלר חסן-נחום: זה דבר ראשון.

פלר חסן-נחום: דבר שני, אנחנו בוכים כל הזמן בירושלים על הגירה שלילית.

פלר חסן-נחום: 7,000 ומשהו כל שנה הגירה שלילית וכל שנה יש אוכלוסייה שבוחרת לבוא ולגור בירושלים ומה אנחנו עושים כדי להחזיק אותם?

פלר חסן-נחום: לא מספיק.

פלר חסן-נחום: אני רוצה לדבר על שתי סוגיות, הכי חשובות בעיניי.

פלר חסן-נחום: אני עשיתי כמה שולחנות עגולים, גם עם הקהילה הצרפתית וגם הקהילה האנגלוסקסית ואני גיליתי דברים חשובים.

פלר חסן-נחום: האחד זה העניין של תעסוקה.

פלר חסן-נחום: אם אנשים לא יכולים לפרנס בכבוד הם לא יכולים להישאר בעיר.

פלר חסן-נחום: והעיר קשה מספיק ויקרה מספיק, אז אנחנו חייבים לחשוב יצירתית.

פלר חסן-נחום: יש הרבה ארגונים טובים, יש קעליטה לצרפתים ויש גבהים, שאני מאוד מעורבת איתם הרבה שנים, אבל עדיין אנחנו כעירייה צריכים לקחת אחריות על העניין של תעסוקה ולראות, אפילו לפתוח את זה שוב.

פלר חסן-נחום: ארגון או תת ארגון שהוא רק לשים אנשים בעבודות המתאימות.

פלר חסן-נחום: הדבר השני שמאוד מדאיג אותי, היו לנו סיפורים הזויים מאוד, זה העניין של נוער בסיכון.

פלר חסן-נחום: מה שקורה לעולים חדשים שמגיעים לפה, משפחות, כמו שמישהו אמר קודם שהרוב משפחות, הנוער הזה, הם לא רוצים להיות בארץ, כי איזה נער רוצה לעבור ממדינה בגיל ההתבגרות?

פלר חסן-נחום: זה מאוד מאוד קשה.

פלר חסן-נחום: אז הם באים לפה, הם כועסים שהם פה, הם מסיימים את בית הספר באחת או בשתיים כשבמדינה שממנה הם באו הם מסיימים אולי בארבע, אולי בחמש ויש גם את כל המעטפת המשפחתית של סבא וסבתא, והם מגיעים לפה ובאחת וחצי או שתיים הם ברחוב ויש לנו בעיה של נוער בסיכון, גם לסיכון וגם נוער בסיכון.

פלר חסן-נחום: היה לנו מקרה מאוד טרגי לפני שנתיים, רצח של עולה מצרפת, נוער, על רקע סמים קלים.

פלר חסן-נחום: אין שום סיבה שאנחנו לא נפתח פה, ואני קוראת גם לגיל ולפיני לחשוב, אני יכולה להתחייב להביא תורמים ותרומות למען הדבר הזה, לפתוח מענה רציני ורחב מאוד לנוער עולים בסיכון.

פלר חסן-נחום: אלה שני הדברים, תעסוקה ונוער בסיכון.

פלר חסן-נחום: ושוב פעם אני קוראת, גם לממשלה לעזור לנו וגם לעיריית ירושלים, וסגנית ראש העיר, להילחם ביחד איתנו, אני ודן ומרינה, כדי להגדיל את התקציבים לאגף הקליטה.

פלר חסן-נחום: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

דן אילוז: שלום.

דן אילוז: קודם כל יפה מאוד ששלושת חברי המועצה האחרונים שדיברו, כולל אני, כולנו עולים חדשים וכולנו ממקום אחר בעולם.

דן אילוז: נראה לי שזה אומר הרבה על מה שקורה פה בירושלים, מברית המועצות לשעבר, מגיברלטר ואני מקנדה וגם אני לא יודע אם אני אצל דוברי צרפתית או דוברי האנגלית בתוך הגרף, אבל אני שם, איפה שהוא בפנים.

דן אילוז: אני רוצה להתחיל בפרגון מאוד גדול.

דן אילוז: אני חבר מועצה חודשיים, אני מתעסק בתחום של עלייה וקליטה הרבה זמן לפני כן, גם בתוך ירושלים, ואני עובד עם הרשות לאגף הקליטה פה בירושלים ואני חייב להגיד שעם התקציבים הקטנים שיש להם הם עושים נסים ונפלאות, הם תמיד חושבים, תמיד מנסים ליזום דברים חדשים.

דן אילוז: הבעיה היא אצלנו, חברי המועצה, שאנחנו לא נותנים להם את הכלים שדרושים ואנחנו חייבים לשנות את זה.

דן אילוז: עלייה וקליטה זה דבר שהוא חשוב לירושלים, קודם כל מבחינה כלכלית, אסטרטגית, דמוגרפית.

דן אילוז: בפרקטיקה, אם אנחנו רוצים לראות את ירושלים מצליחה אז עולים יכולים לעזור לזה, אבל זה גם משהו ערכי יותר.

דן אילוז: אם אנחנו מסתכלים על ירושלים כעיר שמחברת בין כל העם היהודי, אז נציגות של עולים חדשים פה בירושלים היא משהו שהוא חשוב.

דן אילוז: גם אם אנחנו מסתכלים על ירושלים כעיר מגוונת, ששם יש ייצוג לכל מיני יהודים, אז ייצוג גם של עולים חדשים זה משהו חשוב.

דן אילוז: אני יכול לחזק רק את מה שנאמר על ידי פלר מבחינת התקציבים ואני רוצה להוסיף רק מרכיב אחד קטן וזה העובדה שבירושלים גם יושבים פה המטות הארציים של רוב ארגוני העולים שיש בארץ וזה רק מחזק את העובדה שאנחנו צריכים עוד תקציבים.

דן אילוז: כשקעליטה או נפש בנפש, או מה שזה לא יהיה, אמי"ת, CNEF, כל הארגונים האלה, כשהם עושים פעילויות בירושלים למען העולים זה לא רק לירושלמים, מגיעים מכל הארץ לפעילויות שלהם ולכן יש עוד צורך בתקציבים דווקא פה בירושלים והעובדה שהתקציבים כל כך קטנים זה פשוט, סליחה שאני אומר, זה ביזיון באמת ואנחנו צריכים לשנות את זה.

אברהם נגוסה: כולכם דיברתם על בעיה תקציבית, ולכן אנחנו פונים לנציגת משרד העלייה והקליטה, זה המשרד, הייתי אומר שאחראי בתחום העלייה והקליטה מטעם ממשלת ישראל, מדינת ישראל, ואנחנו פונים לשמוע למה בעיריית ירושלים, כאשר העירייה קולטת 10% מהעולים החדשים בכל הארץ, אין מספיק תקציב בכל התחומים, בתעסוקה, בנוער בסיכון ותרגום, הנגשה לשונית וכל זה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע.

קטיה טוב: אני בשמחה אתייחס לשאלות, אני רק רוצה להדגיש שהכובע שלי לתת תשובות ברמה של המשרד שאני עובדת בו ולפחות חלק מהבעיות שאתה העלית עכשיו קשורות למשרדי ממשלה אחרים וכפי שכבר ציינו רוב הדוברים שדיברו על שיתוף הפעולה בינינו, אני חושבת ששיתוף הפעולה שקיים בין עיריית ירושלים למשרד הקליטה הוא מדהים ובאמת מודל מיוחד.

קטיה טוב: עכשיו לגופו של עניין.

קטיה טוב: עולה שעולה לירושלים קודם כל מגיע אלינו, למשרד הקליטה, אנחנו נמצאים ברחוב הלל 15, פה בירושלים, יש לנו גם סניף בבית שמש כי אנחנו משרתים אזור הרבה יותר גדול ולא רק ירושלים.

קטיה טוב: המרחב שאני מנהלת ארוך מבחינת השפות ומבחינת החומרים, העובדים שנמצאים שם מדברים את כל השפות הנדרשות, רוסית, אמהרית, ספרדית, אנגלית, צרפתית.

קטיה טוב: התמיכה שלנו בעולים וברשויות מתקיימת בשלושה ערוצים עיקריים, קודם כל טיפול בפרט, העולה שמגיע מקבל סל קליטה, הפנייה לאולפן, הבטחת הכנסה בשנה הראשונה, קורסים מקצועיים, התמיכה רחבה מאוד.

קטיה טוב: היום אפילו האפשרויות של רכישת השפה הרבה יותר מגוונות ממה שהיה, יש בתי ספר פרטיים שאנחנו גם עוזרים בהפעלתם, יש עברית תעסוקתית.

קטיה טוב: אני אומרת שכל מסלול מורכב, חשבו הרבה ובאמת משקיעים בכל דבר הרבה, לא רק מבחינת הכסף, אלא גם מבחינת המחשבה.

קטיה טוב: אנחנו כמובן מטפלים גם בנושא התעסוקה, יש לנו חברה, 'עתיד ביישום', שמחפשת עבודה לעולים, אנחנו מאוד תומכים בתחום היזמות ומבצעים את העבודה באמצעות מת"י, ופה אני רוצה להדגיש שהעיר ירושלים מובילה לא רק במספר העולים אלא גם במספר העסקים של עולים חדשים וזה נתון למחשבה כי יכול להיות שאת התחום אפשר למנף פה ולתת יותר ביטוי.

קטיה טוב: למשל התכנית היפה, אם מדברים על שיתופי פעולה בין משרדי ממשלה, מענק ירושלים, אני לא מדברת על המונח המסורתי, אבל משרד לירושלים ומורשת החליט בשנת 2016 שלעסקים של עולים מאוד קשה לשרוד פה והעביר למשרד שלנו תקציב משמעותי, שאחרי כמובן מבחנים וועדות, 63 עסקים של עולים חדשים קיבלו מענק, לא הלוואה שהם צריכים להחזיר, מענק שהממוצע שלו 36,000 שקל.

קטיה טוב: אז יש מקומות שאולי בהיעדר מקומות עבודה בירושלים אפשר לחשוב על כיוונים אלטרנטיביים ובאמת לחשוב באיזה כלים נותנים פרנסה לעולים.

קטיה טוב: מסלול נוסף, קליטה בקהילה וזו התמיכה המסיבית - - -

אברהם נגוסה: עכשיו לא ניכנס לכל התכניות של משרד הקליטה - - -

קטיה טוב: לא, זה דווקא קשור לתקציבים.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתעני בקיצור, כי הזמן שלנו גם רץ, מה ששמענו פה, יש חוסר תקציב.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה הוא מתכלל את נושא הקליטה ולכן גם אם משרדים אחרים שותפים בעשייה של קליטת עלייה, אז מי שמרכז ומתכלל את עניין הקליטה זה משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: האם אתם, ממחר בבוקר, עזבי מה שהיה, אני רוצה לצאת מפה עם האגפים פה של העירייה, ממחר אתם יכולים לשבת ממשרדים שונים עם העירייה, לשבת, לבדוק איפה חסר להם ואז אתם תמלאו את החור?

קטיה טוב: אז קודם כל אני מוכנה להעביר את זה להנהלת המשרד ולהציף את הבעיה, אבל אני רוצה להגיד שהתמיכות שאנחנו נותנים זה בהתאם לנתונים של הרשויות ועיריית ירושלים כעיר קולטת עלייה, דרך אגב אני גם תושבת העיר, זו עיר קולטת עלייה, מקום ראשון או שני בארץ, זה משתנה משנה לשנה (לבדוק במקור), היא מקבלת את התקציב הגדול ביותר, הם מקבלים מאיתנו רק בתחום של קליטה בקהילה קרוב לשלושה למיליון שקלים ובגלל זה העירייה הזו כל כך הפעילות כל כך מגוונת ומותאמת לאוכלוסיות שונות ומותאמת לגילאים שונים.

חגית משה: זאת אומרת התקציב שלכם הוא שמונה מיליון?

קטיה טוב: כמעט.

אברהם נגוסה: טוב, תראי, אני מבקש, כמובן אנחנו לא מצפים עכשיו לפתרון בנושא.

קטיה טוב: קרוב לשלושה מיליון שקל.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אנחנו נפנה למשרד.

חגית משה: זה מעניין אותי לדעת, כמחזיקת תיק הכספים בעירייה.

חגית משה: את מדברת על שלושה מיליון שקל והתקציב של חמישה מיליון שיש לפיני?

חגית משה: זה תוספת?

פיני גלינקביץ: לא, יש תקציב עירוני שהוא כולל הכול, שהוא כתוב בספר - - -

חגית משה: שזה חמישה מיליון?

פיני גלינקביץ: נכון, ויש תקציב מותנה שהוא גם לא - - -

חגית משה: המותנה או הנוסף שזה עוד שלושה, בסך הכול יש לכם בסעיפים שמונה מיליון שקל.

חגית משה: זה התקציב של ה - - -

פיני גלינקביץ: הסך הכול של התקציב, כולל הכול, כולל המותנה - - -

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מציע, תשבו עם משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אנחנו בכל זאת נפנה למשרד הראשי, למשרד הקליטה, שבעקבות הדיון שמענו מנציגי העירייה שהם סובלים מחוסר תקציב.

אברהם נגוסה: נכון או לא נכון?

פיני גלינקביץ: אני הייתי מציע לנסח את זה אחרת, שיש צרכים - - - תהיה דיפלומט, תהיה פוליטיקאי.

אברהם נגוסה: אתם אמרתם את זה.

אברהם נגוסה: 'אתה מציג לנו בעיות, אבל אין לנו - - -', מה אני אגיד?

קריאה: יש צרכים רבים ואין מספיק תקציב.

אברהם נגוסה: אני לא יודע אם יש יותר דיפלומט ממני, בכל זאת מה שאני אומר, חשוב מאוד שתשבו ובאמת תציגו את הצרכים, כמו שאתה אומר, אני לוקח את הניסוח שלך, את צרכים ותציגו להם ושהם ייתנו פתרון ובכל זאת אנחנו נקבל החלטה שיש צרכים שמשרד הקליטה צריך לענות לצרכים.

חגית משה: על זה אנחנו מסכימים, זה לא עניין של ניסוח.

אברהם נגוסה: טוב.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע עכשיו, הזמן שלנו רץ, את נציגי ארגוני העולים.

אברהם נגוסה: בבקשה, סם קדוש, מעולי צרפת.

סם קדוש: כן, שלום.

סם קדוש: היושב ראש יודע שכשיש לי ביקורת על הממסד אני אומר את זה, אני אומר את זה בכנסת, אבל פה צריך להגיד שיש דברים חיוביים, צריך להגיד את הדברים החיוביים.

סם קדוש: אני בתור ארגון שמטפל בצעירים דוברי צרפתית וגם עוד ארגון שאני בוועדות, כמו קעליטה וכו', שאני בהנהלה, אני חושב שעמוד האש, הארגונים ובפרט ה-CNEF שעובד עם רשות הקליטה, הוא צריך להיות המודל של כל הממסד.

סם קדוש: אני לא אומר בגלל שאנחנו יושבים פה, כי זה בדיוק המודל.

סם קדוש: מה אני מתכוון?

סם קדוש: שהעירייה, ואני עובד עם הרבה עיריות, מבינה שהארגונים הם כוח, הכוח שלהם, ואנחנו יכולים וחייבים לעבוד במשותף ולא רואים את הארגונים כעוד מתחרה ושהוא ייקח חלק מהעבודה של איזה מחלקה, פה באה ההצלחה.

סם קדוש: הצלחה היא בשטח, זה לא מילים.

סם קדוש: אני לוקח את הפעילות רק של ה-CNEF בשלושה חודשים, בדצמבר, בדחיפה של פיני והצוות שלו עשינו את ה-30 שנה בירושלים של ה- CNEF עם 800 צעירים.

סם קדוש: הבאנו 800 צעירים וזה אקטואלי.

סם קדוש: חודשיים אחר כך, לפני כחודש עשינו, גם בדחיפה של אלה, במרכז ערמונים, יריד של הצעירים בציבור החרדי דוברי צרפתית.

סם קדוש: זה היה מקסים, הבאנו 200 צעירים חרדים שלא יודעים אם הם ילמדו בשנה הבאה או לא ילמדו והם באו.

סם קדוש: סך הכול אני כל הזמן קיבלתי מענה של העירייה.

סם קדוש: ועוד פעם, דיברתי על הפעילות בעתיד וזה רק הקצה.

סם קדוש: בעוד שבועיים, גם בדחיפה של פיני ושל אלה וגם של הצוות שלה ושל ליזה וגם אדווג', אנחנו עושים יום עיון כדי להבין את הציבור של דוברי הצרפתית.

סם קדוש: אנחנו עושים את זה וכבר חודשים שכל הצוותים, גם של העירייה וגם של הארגונים, עובדים ביחד כדי להוציא משהו לקהילה ונראה לי שאם זה יכול להיות מודל בכל משרדי הממשלה ובכל העיריות אז עשינו את זה.

סם קדוש: תודה רבה.

קריאה: כל הכבוד, סם.

קריאה: אני מסכימה איתך, אתה מודל.

קטיה טוב: אני רוצה להתייחס למה שסם אמר ובאמת במשפט.

אברהם נגוסה: אבל הוא שיבח.

קטיה טוב: את העבודה עם הרשות והוא הציע למשרדי הממשלה לקחת דוגמה משיתוף הפעולה.

קטיה טוב: אז אני רוצה להגיד לסם שהוא חבר ושותף ותיק ויקר, אני רק רוצה להגיד כל מה שסיפרת עכשיו מבוסס על תקציבי המשרד שלנו וגם האנשים שהזכרת אותם זה פרויקט של המשרד.

קטיה טוב: אני מבינה שקשה להבדיל ברמת השטח מה נתמך על ידינו ומה לא, אבל המשרד שלנו מופיע בכל דבר שציינת כרגע.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מסתובב בכל הארץ, ברשויות המקומיות, מה זה אני?

אברהם נגוסה: הוועדה, מנציג ארגוני העולים שמענו דברים חיוביים ושבחים לירושלים, אז יישר כוח.

אברהם נגוסה: נשמע את דרסה ואחר כך נעבור אלייך.

אברהם נגוסה: דרסה, בבקשה.

אדנפה דרסה: אני מגיע מקרית מנחם, אני נציג של שכונת קרית מנחם וקרית יובל, אבל בקרית מנחם הקהילה הכי גדולה בירושלים.

אדנפה דרסה: דיברתם על התכניות, על התעסוקה ועל הטיפול בבני נוער בסיכון, אני אגיע לתכניות שמתוכננות עבור הקהילה, נכון, ברמה המשרדית יש הרבה תכניות, אבל בשטח תכלס דברים לא זזים, כי רואים את התוצאות, שום דבר לא מתקדם, שום דבר לא זז.

אדנפה דרסה: זה קורה, יש תכניות שמתכננים, אבל תכלס בשטח זה לא מתבצע כי אנשים לא מגיעים לשטח.

אדנפה דרסה: אני נתקל באנשים שהם בעלי תפקידים, תפקידים חשובים, אבל בשטח אנחנו לא רואים אותם.

אדנפה דרסה: אני פעיל, מתנדב בקהילה מעל שמונה שנים ואנחנו לא מקבלים עזרה מכל מיני משרדים שאמורים לייצג אותנו.

אברהם נגוסה: אתה יכול לפרט דוגמה?

אברהם נגוסה: יש תכניות שהוצגו פה, למעט התכניות שאני ציינתי שאני ראיתי בדיווח שלא בוצעו, אז אנחנו קיבלנו ממספין שאכן מספטמבר התכניות האלה החלו חוץ מקידום נוער ותחום הבריאות.

אברהם נגוסה: האם יש לך דוגמה שאתה יכול לציין, מהתכניות שנאמרו, שאין בשטח?

אדנפה דרסה: אני לא זוכר בדיוק כל מה שמספין אמר, אבל אני יכול להגיד מבחינת רשות הקליטה, יש להם נציג רכז קליטה בשכונה ואני יכול לדבר על רכז הקליטה - - - לפני שנה וחצי רכז הקליטה הקודם שהיה, שישבנו איתו, ניסינו לתכנן תכניות, שזה כמובן תכנית לנוער ולמבוגרים או לזקנים, אבל צריך תקציב, עד חודש ספטמבר באותה שנה הוא לא קיבל תקציב בכלל.

אדנפה דרסה: אם הוא יקבל את התקציב עד ספטמבר אוקטובר, יש לו רק כמה חודשים ליישם את התכניות שאנחנו מתכננים.

אברהם נגוסה: אני אשאל אותך שאלה.

אברהם נגוסה: למשל פה בתכנית רווחה, משפחות ומועדונים לקשישים, בוצע במלואו.

אברהם נגוסה: האם למשל יש משפחות ומועדונים לקשישים בשכונות?

אדנפה דרסה: יש, אבל אחת הבעיות שיש, יש משרד הרווחה, יש רשות הקליטה - - - התכניות גם לא מתואמות.

אדנפה דרסה: לפני שבוע נכחתי בפגישה, אני שומע על כל מיני תכניות שבעצם עושים אותן במקביל ועל זה גם צריך לשים לב.

אדנפה דרסה: מזה הקהילה מפסידה, שכולם מושכים אותם לכאן או לכאן ובסוף הם יוצאים מפסידים, לא שם ולא פה.

קריאה: תיאום בין משרדים.

אברהם נגוסה: דרסה, מה שאתה אומר, שיש פה בעיה בתיאום בין המשרדים.

אדנפה דרסה: כן.

אברהם נגוסה: אבל אני רוצה לשאול, יש פה רשות קליטה, אנחנו מדברים עכשיו בעירייה, הפעילות בשכונות בתוך העירייה, אז מי שמתכלל ומרכז את פעילות העירייה זה רשות הקליטה, האם אתה רואה שברשות הקליטה ונציגי משרדי הממשלה, כמו רווחה, חינוך, בריאות, יש בעיה של תיאום?

אברהם נגוסה: זה מה שאתה אומר?

אברהם נגוסה: תבהיר.

אדנפה דרסה: כן, ממש ישיבה ותיאום בתכניות.

אדנפה דרסה: דוגמה שנתתי תכנית לקשישים, אני שומע שני חבר'ה שמתווים את אותן תכניות, ממש אותו דבר באותו שבוע.

אדנפה דרסה: אז שאלתי, אני שאלתי אותו 'האם דיברת איתם?

אדנפה דרסה: ' זה לא שמע את זאת וזה לא שמע את זה בכלל.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הם יענו.

אברהם נגוסה: בנושא נווה יעקב, אני רוצה להדגיש מה שראש העיר אמר.

אברהם נגוסה: יש לך עוד מה להוסיף?

אדנפה דרסה: יש עוד כמה דברים בנושא תעסוקה, התעסוקה שדיברנו על העולים כאן ירושלים, יש לנו בעיה בנושא תעסוקה, אין לנו מספיק נציגים במשרדי ממשלה, אני יכול לתת גם דוגמה כאן בעיריית ירושלים, אין לנו מספיק נציגים בכל מיני תפקידים.

אדנפה דרסה: כשאני הולך למשרדי ממשלה, כשאני מגיע, אני יכול לפגוש בן אדם ממוצא אתיופי שומר בכניסה, לא יותר מזה.

אדנפה דרסה: אני חושב שגם בזה צריך לטפל, שיהיו לנו נציגים.

אדנפה דרסה: לא חסר חבר'ה, יש חבר'ה משכילים, יש חבר'ה רציניים שכן יכולים להביא תוצאות ויכולים לעבוד בכל מיני תפקידים, שלא יישארו בתחתית המדרגה, זה מה שקורה כרגע.

מספין אלמיהו: נשמח להתייחס.

מספין אלמיהו: יש פער בין להגיד לא לבין - - -

אברהם נגוסה: מספין, רגע, אני בסוף אתן לכם לענות לשאלות.

אברהם נגוסה: תרשום, בבקשה.

אברהם נגוסה: נא לקצר.

אדנפה דרסה: כן, עוד בעיה, עוד דבר שאני רוצה להעלות.

אדנפה דרסה: אגב, כמו שציינתי קודם, יש קהילה הכי גדולה בירושלים שמתגוררת בקרית מנחם, אין לה בית כנסת.

אדנפה דרסה: נכון שיש מקום שהוא מושכר על ידי העירייה ומשרת את הקהילה, אבל יש מקום אחד, שהוא בעצם רק בית כנסת, אין מקום להפעיל תכניות למבוגרים, למשל אפשר להפעיל עניינים תרבותיים, לדוגמה - - - ותפירה, כל מיני תכניות שאנחנו יכולים להפעיל.

אדנפה דרסה: אין לנו מקום כזה, גם המקום הזה הוא לא מקום קבוע.

אדנפה דרסה: הקהיל לא מרגישה שזה המקום שלה.

אדנפה דרסה: זה זמני שם, זה לא מקום שלה.

אדנפה דרסה: אנחנו מבקשים כבר שנים בית כנסת שכן יהיה מגיע לקהילה, בית כנסת סלאש מרכז תרבות לקהילה הכי גדולה בירושלים.

אברהם נגוסה: אתה מתכוון בעיר גנים?

אדנפה דרסה: בעיר גנים, בקרית מנחם.

אדנפה דרסה: עוד בעיה שאני רוצה לציין על נוער בסיכון.

אדנפה דרסה: בשנה שעברה סבלנו מהמון בעיות, בני נוער בקיץ שמשוטטים ואין הרבה תכניות עבורם, אנחנו מפעילים תכניות בשעות הערב, כי אנחנו שעובדים בהתנדבות ואנחנו לא יכולים להפעיל שבעה ימים בשבוע, בעיקר חמישי-שישי אנחנו מכינים תכניות לבני נוער עד השעות הקטנות של הלילה בשביל למנוע שלא ייצאו בחוץ, שלא ייכנסו לכל מיני דברים.

אדנפה דרסה: בשנה שעברה הייתה לנו בעיה של אלימות בני נוער, השנה גם, אנחנו ביוני, בעצם השבוע יוצאים לחופש, יש את הבעיה הזאת.

אדנפה דרסה: נשמח לשיתוף פעולה.

קריאה: לפני החופש הגדול.

אדנפה דרסה: גם לנו יש רעיונות, נשמח לשבת ולתכנן תכניות בשביל למנוע את הבעיות של אלימות בני נוער.

אדנפה דרסה: ברגע שבני נוער מגיעים למצב של סיכון, קשה להחזיר אותם, צריך להפעיל תכניות מניעה, לפני שהם מגיעים באמת לסיכון.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: ברוריה מנדל ממשרד החינוך, בבקשה.

ברוריה מנדל: אני רציתי להמשיך את הכיוון של האדון שדיבר קודם, באמת לציין לשבח את שיתוף הפעולה הנהדר שיש למשרד החינוך בעיר ירושלים עם מי שעובד בשטח.

ברוריה מנדל: כל עיריית ירושלים, באמת גם בחשיבה משותפת, העברת מידע.

ברוריה מנדל: אם קודם צוין שאין העברת מידע, אנחנו מקיימים ישיבות משותפות, נטליה היא המרכזת של התלמידים העולים במוסדות החינוך בירושלים, עם המגשרים.

ברוריה מנדל: אנחנו גם עובדים בצורה מאוד יסודית, מאוד רצינית, במוסדות החינוך, כדי להקל על המוסדות, כדי להבנות ביחד את המערכות, שהתלמידים יקבלו את כל התכניות, גם של משרד החינוך וגם את של עיריית ירושלים.

ברוריה מנדל: לכן אנחנו גם יושבים מחוץ למוסדות החינוך, בישיבות משותפות, וגם בתוך מוסדות החינוך, אנחנו מגיעים ביחד ומפתחים את התכניות כדי שהתלמידים באמת יקבלו את מה שמגיע להם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מפיני או מספין, תענו לשאלות שענו.

אברהם נגוסה: יש עוד נציגי ארגון שרוצה לדבר?

אברהם נגוסה: אז כמובן בעניין של מבנה בנווה יעקב, ראש העיר אמר שיש תקציב, הכול מוכן ובהקדם הם יתחילו את זה.

אברהם נגוסה: זה בעניין נווה יעקב, אני עונה, כי הגעתם באיחור.

מנגיסטו סאטאו: קטמון.

אברהם נגוסה: קטמון, בסדר.

אברהם נגוסה: בקיצור.

מנגיסטו סאטאו: שני דברים.

מנגיסטו סאטאו: יש לנו עד עכשיו - - -

אברהם נגוסה: אתה אומר תכנית לנוער.

מנגיסטו סאטאו: כן, תכנית.

מנגיסטו סאטאו: אני מוכן גם להציג את העובדות, יש כמה - - -

אברהם נגוסה: אוקיי, תציג לנו את זה בכתב, גם כמובן לרשות הקליטה, ואנחנו נשמח לקבל את הנתונים האלה.

מנגיסטו סאטאו: דיברו גם על תרגום וזה שאנשים זקנים הולכים לקופת חולים, ברגע שאין להם מישהו שיתרגם להם, במקום לקנות את התרופה חוזרים בלי לקנות את התרופה.

מנגיסטו סאטאו: זה הנושא של התרגום.

מנגיסטו סאטאו: בלשכת הרווחה כמעט לא קיים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה, רשות הקליטה, תענו לנו לשאלות שעלו פה בתחום התעסוקה, בתחום נוער, נוער בסיכון, בתחום בית כנסת ומקום התכנסות ורווחה, אנחנו רוצים לשמוע סיכום.

אברהם נגוסה: שמעתם את השאלות.

מספין אלמיהו: אדוני היושב ראש, כפי שאתה מכיר, גם כתושב העיר, הנושא של מבנה רוחני לכלל התושבים בעיר, בעיקר לארבע השכונות, זה תהליך שהתחיל בזמנו בהשתתפות ראש העיר ונשיא קרן הידידות, אחד הצליח, אנחנו כרגע נמצאים אחרי אישור תכנית לוועדה מקומית לקומה השנייה בתלפיות.

מספין אלמיהו: לגבי נווה יעקב, הנציגים שותפים בכל תהליך, כרגע התיק בהכנה לוועדת מכרזים.

מספין אלמיהו: הנושא של התקציב, אין לו בעיה.

מספין אלמיהו: גם ממפעל הפיס, אם צריך עוד גופים, גם ראש העיר התחייב, הנושא התקציבי לא בעייתי, רק עניין של אישורים וסגירת הקצוות.

מספין אלמיהו: אנחנו מניחים שאם לא יהיו עיכובים בתקופה כה קצרה, שיהיה איזה שהוא - - - כדי לצאת שם.

מספין אלמיהו: הנושא של עיר גנים, גם בזמנו כשפתחנו, כשאתה היית נוכח, אם וכאשר המקום עצמו יהפוך למקום קבע, זה היה אחד הרעיונות שעלו, אבל נכון לעכשיו המבנה משמש.

מספין אלמיהו: כרגע זה מה שיש, מבחינת המבנה הוא משמש בעיקר כשלוחה לטובת הקהילה, יש לו גם פעילות של נוער, פעילות של מרכזי הלמידה.

מספין אלמיהו: אנחנו מחפשים מבנה קבע, זה נמצא בתהליך יחד עם יושב הראש שנמצא כאן, יחד עם מנהל המינהל, הם הגישו בקשה וזה נמצא בתהליך, צריך לבדוק איפה זה עומד, אבל בעיקרון זה נמצא בתהליך, לא שמו אותו בצד, אבל הקהילה כן שותפה.

מספין אלמיהו: קטמון, בשכונה נכנס לא מזמן ועד חדש, היו בעיות שם בתוך השכונה, אבל כרגע נכנס ועד חדש, מצאנו פתרון לנושא, פשוט צריך לבדוק מבחינת הוועד, לשבת ביחד ולבדוק איפה הצרכים.

מספין אלמיהו: לגבי התכניות, אחד הדברים שאנחנו אומרים גם לקהילה, עם כל הכבוד שאנחנו כמטה נמצאים בעירייה, אבל אנחנו לא האחראים, הקהילה היא כמו כל קהילה בתוך השכונה, מקבלת שירות מכלל הארגונים.

מספין אלמיהו: אנחנו מייצרים שולחנות עגולים בכל אחת מהשכונות, כדאי להסתכל, יש מצב, כל יחידה ויחידה רואה את התכנית והיא בונה, לא תמיד יש סיכום בעניין הזה, לכן אנחנו מקיימים ועדות בתוך השכונות.

מספין אלמיהו: אנחנו מבקשים שגם נציגי הקהילה יהיו חלק מהתהליך, כפי שהוא גם ציין, לא תמיד בהכרח יש להם את הזמן, הוועדות לא מתקיימות בשעות הקטנות, הוועדות מתקיימות בשעות הבוקר, לא תמיד יש נכונות או זמן, הם גם עסוקים, להיות כדי לשמוע.

מספין אלמיהו: חלק מהתכניות מבוצעות בבית הספר, אז יש עניין של חיסיון מי מקבל ומי לא מקבל, אלא אם כן הכול אצלנו נמצא על השולחן, אין איזה שהיא תכנית כלשהי שהקהילה ביקשה ואנחנו לא מצאנו לזה מענה.

מספין אלמיהו: הכול בדיאלוג.

מספין אלמיהו: יש דברים שהם לא ברמה שלנו, הם ברמת העיר, הנושא בבדיקה, בתהליכים, כל התכניות האחרות מבוצעות.

מספין אלמיהו: התכניות בקיץ לנוער, זו כבר השנה החמישית, גם במסגרת תכנית 360, קטמון מקבלת את תכנית נוער בקהילה, זה כבר קיים, ישנו, כבר יצא הפרסום השבוע לקראת הקיץ.

מספין אלמיהו: כמדי שנה 60 בני נוער מועסקים במסגרת של שבוע מלגה של כ-1,000 שקל, אנחנו עושים את זה באמצעות יחידת נוער, זה לא באחריות של מוקד הקליטה או רשות הקליטה, זה באמצעות היחידות.

מספין אלמיהו: אנחנו נותנים ליחידות את התמיכה הכלכלית כדי שהם יובילו את התהליך, אנחנו לא בונים תכנית מבדלת, הילדים הם ילידי הארץ כמעט רובם, צריך להבין.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך את עיריית ירושלים בראשות ראש העיר, כמובן חברי מועצת העיר וכל הצוות המקצועי, על המשימה הלאומית בקליטת העלייה.

אברהם נגוסה: קליטת העלייה היא אחד מאבני היסוד של מדינת ישראל ולא צריך להיכנס לתרומת העולים לחיזוקה ולשגשוגה של מדינת ישראל, לא רק במובן הדמוגרפי, גם במובן הכלכלי, ביטחוני, בכל התחומים.

אברהם נגוסה: המשימה שאנחנו עושים היא משימה לאומית מדרגה ראשונה ולכן אני מאוד מודה לכם בשם הוועדה על העבודה שאתם עושים.

אברהם נגוסה: יחד עם זאת אנחנו רוצים להביא לתשומת לבכם כמה נושאים שעלו בדיון וחשוב מאוד שהעירייה וכל המחלקות בעירייה יפעלו ולעשות כמה שיותר ולחזק את העשייה יותר בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: אחת, ועדת העלייה והקליטה קוראת לחזק את העשייה בתחום התעסוקה לעולים חדשים כדי למנוע הגירה שלילית, הוועדה דורשת לקבל נתונים בתחום הזה, בתחום התעסוקה.

אברהם נגוסה: שתיים, הוועדה מבקשת לקבל את לוח הזמנים בעניין של הנגשה לשונית בתרגומים לעולים חדשים שיקלו על שילובם וקבלת שירותים בעירייה במחלקות השונות, הוועדה דורשת לקבל בהקדם האפשרי תרגום לעולים חדשים בשפות שלהם, בשפה האמהרית, בשפה הרוסית, ספרדית, צרפתית ואנגלית.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב, בעיקר טפסים שהעולים מקבלים שירותים בכל מיני מחלקות, כמו ברווחה, בחינוך, בארנונה ומחלקות אחרות.

אברהם נגוסה: שלוש, אנחנו התרשמנו מהעשייה של העירייה בתחום הנוער, יחד עם זאת יש עדיין בעיות בתחום הנוער, חסר תכניות, יכול להיות שזה, כמו שטענתם, שאין מספיק תקציב ובזה אנחנו מבקשים שתשבו ביחד עם משרד הקליטה, בתיאום עם המשרדים האחרים, כדי להגביר את התכניות האלה כמו נוער בסיכון.

אברהם נגוסה: ארבע, ועדת העלייה והקליטה פונה למשרד העלייה והקליטה, אנחנו נכתוב גם לשרת העלייה והקליטה, בנושא תקציב לצרכים בעיריית ירושלים, בקליטת עלייה.

אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נמשיך לדרוש ממשרדי הממשלה, בראשם משרד העלייה והקליטה, שמתכלל את נושא העלייה והקליטה במדינת ישראל.

אברהם נגוסה: חמש, אנחנו דורשים מכל משרדי הממשלה תיאום בעניין קליטת העלייה.

אברהם נגוסה: התרשמנו שיש פה אי הבנות, כתוצאה מאי ההבנות אני בטוח שנושאים נופלים בין הכיסאות ולכן התיאום בין המשרדים הוא הכרחי, הוא חשוב ואנחנו דורשים את זה.

אברהם נגוסה: שש, בעניין של צרכים של יוצאי אתיופיה, אנחנו שמענו שבעיות שהובטחו כבר הרבה שנים, בעניין בניית בית כנסת, מקום התכנסות, לפחות בעיר גנים, בקטמון ובנווה יעקב.

אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים שדי להבטיח כל הזמן ולמשוך את הזמן.

אברהם נגוסה: אני קיבלתי את המילה של ראש העיר שבקרוב בנווה יעקב הנושא יתחיל, אבל אני רוצה גם שיהיה פתרון בעיר גנים ובקטמון.

אברהם נגוסה: אני לא מקבל את ההסבר שקיבלנו פה שצריך למצוא מקום בעיר גנים, אני לא יודע, העולים החדשים הם לא כל כך מוכשרים בנושא של חיפוש מקום, לעירייה יש אנשים מקצועיים שהם יודעים איזה מקום מיועד לציבור, לשירות הציבור או למבני ציבור ואיזה לא, ולכן ההסבר שהם צריכים למצוא מקום, זה לא מקובל עליי.

אברהם נגוסה: לכן אני מבקש בשם הוועדה למצוא את הפתרון.

אברהם נגוסה: אני מברך על העשייה בתלפיות, יש מקום, כך בדיוק, כמו שנעשה בתלפיות, לעשות גם בשכונות אחרות.

אברהם נגוסה: אני רוצה שוב להודות לצוות מהכנסת, לנציגי הממ"מ וגם לצוות של ועדת העלייה והקליטה, כולם, לנציגי משרדי הממשלה שהגעתם, לחברי מועצת העיר, לסגנית, את גם חברה במועצה, נכון?

חגית משה: כן.

אברהם נגוסה: אז כולל אותך.

אברהם נגוסה: אז תודה לכולם על ההשתתפות.

אברהם נגוסה: תודה רבה, הישיבה נעולה.