ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 657, 2018-06-18 13:07

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יואב קיש: על סדר היום תקנות הכניסה לישראל (תיקון), התשע"ז-2017 ותקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות של תרומת עובד זר) התשע"ז-2017.

יואב קיש: משרד הפנים רוצה להציג?

יואב קיש: מי רוצה להציג את התקנות?

אוהד כהן: משרד הכלכלה והתעשייה.

יואב קיש: לדעתי אלה תקנות שמשרד הפנים צריך להציג אותן, לא?

אוהד כהן: אני אוכל לנסות ולהסביר את החשיבות של התקנות האלה.

אוהד כהן: מדינת ישראל רוצה למשוך משקיעים זרים ולגוון את היקף ההשקעות שלה.

אוהד כהן: כיום יש היקף השקעות טוב מארצות הברית.

אוהד כהן: אנחנו רוצים ומעוניינים לראות איך אנחנו מגדילים את היקף ההשקעות ומגוונים אותן ולשם כך קמו התקנות האלה שבאו לנסות ולייצר אשרה מיוחדת למשקיעים שמגיעים מארצות הברית.

אוהד כהן: האשרה הזאת קמה בעקבות חקיקה אמריקאית מ-2012 שלמעשה אפשרה גם לישראלים להקים השקעות בארצות הברית.

אוהד כהן: אני הייתי הציר המסחרי בוושינגטון עת חוקק החוק הזה ואחד הדברים שחששנו ממנו היה שנראה גל של ישראלים הולך ומשקיע בארצות הברית ועוזב את ישראל.

אוהד כהן: אבל זה לא כזה פשוט.

אוהד כהן: לא כל אחד שיש לו כמה שקלים בכיס יכול להקים השקעות.

יואב קיש: שאלה.

יואב קיש: אתה אומר שלמעשה בארצות הברית יש חקיקה.

אוהד כהן: יש חקיקה.

יואב קיש: אתה אומר שחשבת שתראה גל של ישראלים עוזבים לשם.

אוהד כהן: אני אומר שהחקיקה ב-2012 התנתה את הכנסת ישראל לתוך הרשימה בתנאי - - -

יואב קיש: לא יכולת לראות גל של ישראלים כי היא עוד לא בתוקף.

אוהד כהן: נכון.

אוהד כהן: אבל כאשר עשינו את הבחינה כדי לראות האם זה טוב לישראל, ישראל הייתה אחת המדינות המערביות היחידות הבודדות שלא הייתה ברשימה של אזרחים שיכולים לקבל אשרה כזאת בארצות הברית.

אוהד כהן: היו מדינות, כולל באזור שלנו, שאזרחים שלהן כן יכלו לקבל את האשרה וישראל הייתה בחוץ.

אוהד כהן: זה מסיבות היסטוריות.

אוהד כהן: אחד הדברים שעשינו הוא לראות גידור סיכונים ולא ראינו סיכון של ישראלים שעוזבים את ישראל לטובת העניין הזה אלא להפך, ראינו שכאשר חברה ישראלית צריכה באופן טבעי להרחיב את הפעילות שלה כולל גם הצבת אנשים בארצות הברית כחלק מהפעילות העסקית שלה, זה יכול מאוד מאוד לעזור לה לצורך חיזוק.

יואב קיש: אבל זה רק מאפשר למשקיע שלה ולא לעובדים שלה.

אוהד כהן: זה מאפשר למשקיע או לנציגו.

אוהד כהן: גם הנציג יכול להיות.

יואב קיש: כמה נציגים?

יואב קיש: אחד או משקיע יכול לשים כמה נציגים?

אוהד כהן: זה לא מוגבל.

יואב קיש: השיקול הוא הרשות האמריקאית.

אוהד כהן: נכון.

צביקה קנטור: אני יושב ראש ועדת האשרות של לשכת המסחר ישראל-אמריקה.

צביקה קנטור: אנחנו מטפלים בעניין כבר הרבה מאוד שנים.

צביקה קנטור: כל כמות סבירה של עובדים.

יואב קיש: אגב, יש כאן מישהו משגרירות ארצות הברית?

יואב קיש: לא הגיעו.

אוהד כהן: אנחנו רואים כאן באמת מצב ששני הצדדים מרוויחים, גם ישראל במידה והתקנות האלה יעברו תוכל לאפשר למשקיעים אמריקאים, ליותר משקיעים אמריקאים, לבוא ולהשקיע בישראל.

יואב קיש: להשקיע בישראל, הם יכולים גם כך.

אוהד כהן: כן, אבל ביתר נוחות.

יואב קיש: ביתר נוחות להשקיע בישראל.

יואב קיש: זה משפט מדויק.

אוהד כהן: ביתר נוחות להשקיע בישראל.

אוהד כהן: זה גם כלי שיווקי שיכול לשמש אותנו למה דווקא לבוא לישראל, עוד משהו שאנחנו יכולים לעזור.

אוהד כהן: מצד שני גם לחברות ישראליות.

יואב קיש: מה זה עשה למדינות אחרות עם מאפיינים דומים לישראל שעשו אתהזה?

אוהד כהן: לא ראינו.

יואב קיש: הסתכלתם?

אוהד כהן: כן, ודאי.

יואב קיש: על אילו מדינות?

אוהד כהן: אנגליה, יפן.

אוהד כהן: הסתכלנו על מדינות מערביות.

אוהד כהן: היו שם כמה מאות משקיעים.

יואב קיש: היו גם אמריקאים?

יואב קיש: הייתה תנועה דואלית?

אוהד כהן: ודאי, זו תנועה הדדית.

אוהד כהן: יש חברות אמריקאיות שמשקיעות באותן מדינות ולהפך.

יואב קיש: זו המהות.

אוהד כהן: זו המהות.

יואב קיש: מה ההקלות בבסיסן?

יואב קיש: יכולת לנהל את אורח החיים ללא היתר?

יואב קיש: הוא יכול להביא את האישה?

יואב קיש: לתת תעסוקה לאישה?

אוהד כהן: אני מעדיף שאנשי רשות ההגירה יתייחסו לזה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע על מהות ההקלות.

יואל ליפובצקי: מהות ההקלות, כפי שאמרת, האישה יכולה לבוא.

יואל ליפובצקי: הם לא מוגבלים ב-63 חודשים שבחוק הכניסה לכל המומחים האחרים.

יואל ליפובצקי: זאת אומרת, כל עוד הם משקיעים ועומדים בקריטריונים שנקבעו, יחדשו להם את רישיון הישיבה.

יואב קיש: אם הם מכרו את ההשקעה, הם כבר לא יכולים להישאר.

יואל ליפובצקי: נכון.

יואל ליפובצקי: בת הזוג ובן הזוג יכולים לעבוד בכל דבר ללא היתר.

יואל ליפובצקי: כל מיני היטלים ואגרות שיש למומחים רגילים, הם קיבלו פטור.

יואל ליפובצקי: הילדים שלהם יכולים לחיות אתם כאן עד גיל 21.

יואב קיש: מה גובה ההשקעה הנדרשת כדי להיות מוגדר כמשקיע?

יואל ליפובצקי: לא נקבע גובה מסוים.

יואל ליפובצקי: בגדול התהליך יהיה כזה שאותו משקיע יצטרך להגיש לנספח הכלכלי שלנו בארצות הברית ולקונסול את סדר הגודל של ההשקעה שלו, מה הוא בדיוק רוצה לעשות כאן וכולי כל עוד הוא שם ולא כאן בארץ.

יואל ליפובצקי: הם יבחנו את זה ויעבור את ההמלצות שלהם לוועדה שנקבעה בארץ והוועדה תשקול.

יואב קיש: זה מבחינת ההקלות שלנו.

יואב קיש: מה מבחינת המשקיעים הישראלים בארצות הברית?

יואל ליפובצקי: הדדיות.

יואל ליפובצקי: אותו הדבר.

יואב קיש: גם אין סכום?

אוהד כהן: אין סכום.

יואל ליפובצקי: גם אצלם יש ועדה.

יואב קיש: זה המנגנון המקובל גם עם אנגליה ויפן או שם יש סכומים?

אוהד כהן: זה אותו הדבר.

אוהד כהן: זאת אותה אשרה.

יואב קיש: המנגנון הוא זהה.

אוהד כהן: כן.

אוהד כהן: מנגנון זהה.

יואב קיש: אין כאן עניין של סכום.

יואב קיש: אני עכשיו רוצה להשקיע בבית קפה, אני שם 100,000 דולר בבית קפה ואני אהיה זכאי?

יואל ליפובצקי: לא.

יואל ליפובצקי: ראשית, זה צריך להיות משמעותי.

יואב קיש: מה זה משמעותי?

יואל ליפובצקי: הם לא קבעו סכום.

יואב קיש: מה קורה בדינמיקה בפועל?

יואל ליפובצקי: בפרקטיקה, מה שאנחנו רואים, אנחנו רואים השקעות של חברות קטנות וגם חברות גדולות.

יואב קיש: אני מדבר על אנשים פרטיים.

יואל ליפובצקי: ממה שאנחנו בחנו בזמנו, לא ראינו שבן אדם פתח עסק כדי להעסיק את עצמו.

יואל ליפובצקי: דרך אגב, זה אחד הדברים שהם קבעו.

יואל ליפובצקי: אתה לא יכול להיות רק זה שמעסיק את עצמך, שאתה מעביר את עצמך לארצות הברית ואתה מעסיק את עצמך ואת בני משפחתך.

יואל ליפובצקי: צריך לראות שאתה מייצר תעסוקה בתוך ארצות הברית.

יואב קיש: זה מנגנון גרין קארד.

יואב קיש: לנו יש פחות חשש שזה יקרה אלא שזה יכול להגדיל ירידה.

יואב קיש: זה החשש.

יואל ליפובצקי: אני חייב להודות שכאן המנגנונים האמריקאים הם מנגנונים, בטח תחת הממשל הנוכחי שרואה בהגירה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: בואו נעבור להקראה.

תומר רוזנר: התקנות האלה כבר אושרו בוועדה לפני מספר שנים אך הסתבר שלא תואמו כראוי עם רשויות ארצות הברית.

תומר רוזנר: לאחר שאושרו הובאו לעיונם של האמריקאים, לפי מה שנמסר לנו, והם לא היו מרוצים מהנוסח ואמרו שהוא לא תואם את עיקרון ההדדיות כפי שהם רואים אותו.

תומר רוזנר: לכן משרד הפנים הביא כאן שינוי שעיקרו היענות לבקשות של ארצות הבריצת בנושא של ההדדיות.

יואב קיש: איפה זה?

תומר רוזנר: בפרטים.

יואב קיש: מה היו הפרטים?

תומר רוזנר: נעבור על הסעיפים.

יואב קיש: תאמרו מה השינוי מהגרסה הקודמת.

תומר רוזנר: כן.

גלעד קרן: אני אתחיל בתקנות הכניסה לישראל (תיקון), התשע"ח-2018 יש כמה תיקונים שהם בתיאום עם משרד הפנים ולחלקם משרד הפנים מתנגד.

גלעד קרן: הוא יאמר את עמדתו.

גלעד קרן: אני מבין שיש עוד כמה תיקונים שמשרד הפנים רוצה להוסיף כעת.

גלעד קרן: תקנות הכניסה לישראל (תיקון), התשע"ח-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 14(א)(2), (4),(6) ו-(16) לחוק הכניסה לישראל התשי"ב-1952 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ובאישור של שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 לעניין תקנה 2, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

גלעד קרן: בתקנות הכניסה לישראל התשל"ד-1974 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 5א -

"הרשות" יבוא: "אזרח מדינת הסדר לרבות אדם בעל דרכון בתוקף של מדינת ההסדר".

יואב קיש: אם יש לכם התייחסות לתיקונים, תאמרו.

קרן גלבוע: ההגדרה שלנו במקור הייתה קצת שונה.

קרן גלבוע: אנחנו הגדרנו אזרח – אזרח מדינת ההיתר.

יואב קיש: את התיקון אני רואה.

יואב קיש: אני שואל אם יש לכם הערות.

קרן גלבוע: אין לנו.

גלעד קרן: בהגדרה "משקיע", אחרי "מיזם עסקי" יבוא "שלו אחד מאלה:

גלעד קרן: שליטה על המיזם העסקי, לעניין זה, "שליטה" - כהגדרתה בחוק ניירות ערך התשכ"ח-1968".

קרן גלבוע: בחלק הראשון אנחנו רוצים להוסיף, זה נשמט, אנחנו מבקשים להוריד את המילים "או בתאגיד שהבעלות והשליטה ב-50 אחוזים לפחות ממניותיו מצויות בידי אזרחי מדינת ההסדר".

יואב קיש: לא הבנתי.

קרן גלבוע: אנחנו מבקשים שהמשפט הזה יימחק.

יואב קיש: אין את זה.

יואב קיש: אני לא רואה את זה.

יואב קיש: כתוב בעלות ב-50 אחוזים.

קרן גלבוע: זה משפט שקיים בסעיף.

קרן גלבוע: המשפט שאנחנו מבקשים להוריד הוא מהמילים "או תאגיד שהבעלות והשליטה ב-50 אחוזים לפחות ממניותיו מצויות בידי אזרחי מדינת ההסדר".

יואב קיש: למה להוריד את זה?

קרן גלבוע: זה מופיע בהמשך.

קרן גלבוע: פיצלנו את זה להגדרה.

תומר רוזנר: זה תיקון טכני.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני מאשר את זה.

יואב קיש: לגבי סעיף (ג)(2ׂ).

יואב קיש: אני מקריא את הנוסח הישן: "שליטה תפעולית על המיזם העסקי באמצעות תפקיד ניהולי, באמצעות אמצעי תאגידי אחר או בדרך אחרת".

יואב קיש: את זה אתם הצעתם.

קרן גלבוע: אנחנו הצענו.

קריאה: זה תרגום מילולי של הנוסח האמריקאי.

יואב קיש: יש תיקון של הוועדה האומר: "שליטה כהגדרת חוק ניירות ערך".

יואב קיש: למה התיקון הזה?

תומר רוזנר: אנחנו סברנו בשעתו שההגדרה של שליטה בחוק ניירות ערך, שהיא הגדרה רוחבית שנהוגה במרבית החקיקה הישראלית, היא הגדרה יותר נכונה ויותר מתאימה כי ההגדרה כפי שהועתקה, כנראה, מהבקשה של האמריקאים, היא קצת לא ברורה.

אביטל שטרנברג: אני רוצה לומר שההגדרה שבחוק ניירות ערך היא לא הגדרה אוניברסלית בחקיקה הישראלית.

אביטל שטרנברג: אנחנו מוצאים דוגמאות של הגדרה עצמאית לחיקוקים מסוימים.

יואב קיש: אני ממש לא מתכוון לעשות את הדיון מה יותר מתאים להגדרה של שליטה.

יואב קיש: אפשר להסתכל על זה בכמה דרכים שונות.

אביטל שטרנברג: נכון.

יואב קיש: לכן לבוא ולומר זה כן או לא, הוויכוח מיותר.

יואב קיש: לתפיסתי את צריכה להגיד שהנוסח הזה זה מה שתואם עם האמריקאים וגם עליכם הוא מקובל.

יואב קיש: אולי הוא לא בדיוק משקף כמו שיש במקומות אחרים, כמו שראה תומר, אבל המשמעות היא שעכשיו יתחיל פינג פונג נוסף עם האמריקאים ממנו אתן רוצות להימנע.

אביטל שטרנברג: אנחנו חוששים שזה לא יהיה פינג פונג אלא פיצוץ.

אביטל שטרנברג: אנחנו מעדיפים להיצמד מילולית לנוסח האמריקאי.

יואב קיש: מה מבחינת ההבדל בין הנוסח לבין ההגדרה בחוק ניירות ערך?

תומר רוזנר: הגדרת חוק ניירות ערך היא יותר ברורה.

יואב קיש: לאור האילוצים האלה, אני נוטה לוותר ולומר שבמקרה הזה אנחנו נתקדם עם מה שהוסכם עם האמריקאים.

תומר רוזנר: אני לא מתעקש.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: תקן את התיקון.

יואב קיש: תחזיר את זה בחזרה לנוסח כפי שהיה: "שליטה תפעולית על המיזם העסקי באמצעות תפקיד ניהולי, באמצעות אמצעי תאגידי אחר או בדרך אחרת".

יואב קיש: זה הנוסח.

יואב קיש: ללא התוספת.

גלעד קרן: בהגדרה "עובד בעל כישורים מיוחדים" במקום "שהמשקיע או המיזם העסקי מעסיקו כעובד ושהוא" יבוא "שהוא", ואחרי "של המיזם העסקי" יבוא "לעניין זה, ייבחנו, בין השאר, רמת מומחיות המבקש, ייחודיות המיומנות או הכישרון, הניסיון או ההכשרה של המבקש, שכרו המיועד של המבקש, משך העסקתו הצפוי של המבקש, וההיתכנות להכשרת כוח אדם מקומי, בהתחשב בשלב ההתפתחות של המיזם העסקי".

גלעד קרן: משקיע.

גלעד קרן: ובלבד שהעובד החיוני וכן המנויים בפסקאות (1) או (2), הם אזרחים של אותה מדינת הסדר".

גלעד קרן: (2) בתקנת משנה (ב) -

אחרי פסקה  יבוא: "(5) עובד משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים".

קרן גלבוע: ביקשנו להוסיף עוד משהו.

קרן גלבוע: כתוב כרגע "עובד משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים".

קרן גלבוע: ביקשנו להוסיף: "שיציע שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים".

קרן גלבוע: תיקון טכני.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אין בעיה.

גלעד קרן: (3) בתקנת משנה (ד)(3), המילים "ותורם לקידום יעדי המדיניות הכלכלית של המדינה" – יימחקו.

גלעד קרן: (4) בתקנת משנה (ה) -

גלעד קרן: בפסקה (2) -

גלעד קרן: פסקאות משנה (א) ו-(ב) – יימחקו.

גלעד קרן: בתוספת הראשונה לתקנות העיקריות, בחלק א', אחרי פרט (14) יבוא: השירות המבוקש טור א' טור ב'

גלעד קרן: "(15) אשרה ורישיון ישיבה (1) במועד הגשת הבקשה מסוג ב/5, ב/51, ב/52, ב/53 הראשונה לאשרה ורישיון כאמור – 205 דולר.

גלעד קרן: ׂ(2) במועד הגשת בקשה להארכת אשרה ורישיון – 162 דולר.

יואב קיש: גם הסכומים האלה מתואמים?

קרן גלבוע: הסכומים האלה מתואמים אבל אנחנו כן מבקשים שיירשם בטור א', בטור השקלי, הסכומים בשקלים נכון לשער הדולר היציג של יום הוועדה.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: היום זה לא רשו בשקלים?

גלעד קרן: לא רשום בשקלים.

תומר רוזנר: הממשלה לא הגישה בקשה.

יואב קיש: תגידי מספר.

קרן גלבוע: בעיקרון, לפי החישוב שאנחנו עשינו, זה 739 שקלים לאשרה הראשונה ו-584 שקלים להארכה.

תומר רוזנר: אנחנו סבורים שאפשר להוסיף את הסכומים הללו.

תומר רוזנר: יחד עם זאת הסכומים בשקלים צמודים למדד והסכומים בדולרים לא צמודים למדד.

תומר רוזנר: מה שקרה במהלך השנים זה שהסכומים בשקלים הם הרבה יותר גבוהים מהסכומים בדולרים.

תומר רוזנר: זאת אומרת, יש כאן אפליה בין מי שמבקש את הבקשה בארץ לבין מי שמבקש את הבקשה בחוץ לארץ.

תומר רוזנר: לכן אנחנו חושבים שאם רוצים לקבוע את הסכומים בשקלים, צריך לקבוע אותם יותר נמוך מהסכום שהוא לפי השער היציג, כפי שהוא היום.

יואב קיש: בוא נחשוב רגע.

תומר רוזנר: אני אתן לך דוגמה.

תומר רוזנר: היום בתקנות האגרה בשקלים – סתם אגרה אחרת – היא 170 שקלים לעומת 25 דולרים שזה בערך 70 שקלים.

יואב קיש: מי שרוצה יכול לבחור במה לשלם?

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: אם אתה משלם בארץ, אתה משלם בשקלים.

תומר רוזנר: אם אתה משלם בחוץ לארץ, אתה משלם בדולרים.

קרן גלבוע: בעיקרון אמורה להגיע הצעה לתיקון התקנות והמטרה היא להוריד את הטור של הדולרים.

קרן גלבוע: כדי שלא נישאר בלי כלום, עדיף שייקבע שקלי שיהיה צמוד למדד.

יואב קיש: אי אפשר על ניסיון העבר להסיק לעתיד.

יואב קיש: יכול להיות שתהיה מגמה שהדולר יתחזק פתאום ואז דווקא הוא ישקף עלויות יותר גבוהות.

יואב קיש: לגבי העבר, בוודאי אתה צודק.

יואב קיש: למה הסכומים הם 205 ו-162?

קרן גלבוע: אני לא יודעת.

קרן גלבוע: זה הסכום שהאמריקאים גבו.

קריאה: בדיוק מה שהם גובים.

קריאה: זה סכום שווה.

יואב קיש: כמה יצא לך בשקלים?

קרן גלבוע: 739 שקלים.

יואב קיש: תעשי את זה 700 שקלים.

קרן גלבוע: הסכום השני הוא 584 שקלים.

יואב קיש: 600 שקלים.

יואב קיש: עיגלנו.

יואב קיש: מישהו רוצה להתייחס לזה לפני שאני עובר להקריא את התקנות השניות?

יואב קיש: אין התייחסויות.

יואב קיש: אנחנו מצביעים על אישור התקנות.

יואב קיש: בעד – פה אחד

יואב קיש: התקנות אושרו.

יואב קיש: נעבור לתקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות של תרומת עובד זר) התשע"ח-2018.

קרן גלבוע: זאת גם דרישה של האמריקאים.

קרן גלבוע: עובד בישראל היום לפי החוק יכול לעבוד עד 63 חודשים.

יואב קיש: עד עכשיו טיפלנו בתיקון לגבי משקיע זר.

יואב קיש: רק מארצות הברית.

יואב קיש: זה לא מול מדינה אחרת.

קרן גלבוע: כרגע אין.

קרן גלבוע: אפשר יהיה לפי הסדר גם עם מדינות אחרות.

יואב קיש: מי מוסיף את המדינות?

קרן גלבוע: אנחנו.

יואב קיש: באישור הוועדה?

קרן גלבוע: לא.

קרן גלבוע: זה יצטרך לעבור החלטת ממשלה.

יואב קיש: אבל זה מגיע לוועדה.

יואב קיש: אני רוצה לוודא.

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: אני חושב שכן.

תומר רוזנר: אני רוצה לוודא את זה.

יואב קיש: בוודאי.

קרן גלבוע: זאת תוספת.

קרן גלבוע: זה יגיע לוועדה.

יואב קיש: התוספת תגיע לאישור הוועדה.

תומר רוזנר: רגע.

תומר רוזנר: אני רוצה לבדוק.

יואב קיש: תבדוק.

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: זה אמור לבוא לאישור הוועדה.

יואב קיש: תוספת תקנות שצריכות לקבל את אישור הוועדה.

תומר רוזנר: נכון.

קרן גלבוע: המטרה של התקנת התקנות האלה הייתה גם דרישה של האמריקאים.

קרן גלבוע: היום עובד יכול לעבוד בישראל עד 63 חודשים.

קרן גלבוע: אנחנו רוצים להגדיר בלי שיהיה צורך בהתייעצות ובקבלת החלטה של שלושה שרים – שר האוצר ושר העבודה – מי יכול להמשיך ולעבוד מעל 63 חודשים בישראל.

יואב קיש: בסדר.

גלעד קרן: יש כאן תיקון נוסף שלא קשור לאמריקאים.

יואב קיש: התיקון הזה הוא רק בגלל האמריקאים?

קרן גלבוע: לא.

קרן גלבוע: החלק הראשון הוא בגלל האמריקאים והחלק השני של התקנות הוא לגבי חוקר או מרצה במוסד להשכלה גבוהה.

קרן גלבוע: זה בעצם לאפשר לחוקרים ומרצים.

יואב קיש: כדי להקל על הליך אישור השהייה.

יואב קיש: להאריך אותו.

קרן גלבוע: מעל 63 חודשים.

יואב קיש: תקריא את זה.

גלעד קרן: תקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות של תרומת עובד זר) התשע"ח-2018 בתוקף סמכותי לפי סעיף 3א(ג)(1) לחוק הכניסה לישראל התשי"ב-1952 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם שר האוצר, בהסכמת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת אני מתקין תקנות אלה:

גלעד קרן: נסיבות מיוחדות וחריגות של עובד זר הנסיבות שלהלן הן נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת עובד זר לכלכלה, למשק, לחברה, לספורט, או לתרבות בעקבותיהם ניתן להאריך רישיון ישיבת ביקור שניתנה לעובד זר.

קרן גלבוע: במקום "שניתנה", לומר "שניתן".

גלעד קרן: או להעניק לו אשרה ברישיון חדשים לתקופות נוספות שלא יעלו על שנה אחת כל אחת.

גלעד קרן: העובד הזר הוא חוקר או מרצה במוסד להשכלה גבוהה מוכר לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958 או במוסד שהצורך שלו הוכר לפי סעיף 28א לחוק האמור (להלן- המוסד).

גלעד קרן: נשיא המוסד הצהיר כי הוא מצטיין בתחום התמחותו ונמצא במסלול לקבלת קביעות במוסד וטרם עברו עשר שנים ממועד כניסתו לראשונה של העובד הזר לישראל באשרה וברישיון לישיבת ביקור מסוג ב/1.

יואב קיש: מישהו רוצה להתייחס?

תומר רוזנר: שתי שאלות.

תומר רוזנר: אני שואל לגבי הרשימה של האשרות שמופיעה כאן.

תומר רוזנר: למיטב זיכרוני יש גם לילדו של המשקיע.

תומר רוזנר: גם הוא מקבל אשרה ולא שמעתי שהוא נמנה בין אלה שיכולים לקבל אשרה יותר ארוכה.

תומר רוזנר: כתוב כאן בן זוג.

קרן גלבוע: אפשר להוסיף.

קרן גלבוע: בעיקרון הוא אמור עד גיל 21.

תומר רוזנר: ואם הוא בא בגיל שלוש?

יואב קיש: בגיל שלוש הוא לא צריך רישיון?

תומר רוזנר: צריך.

יואל ליפובצקי: עד גיל 21 הוא מקבל.

תומר רוזנר: לחמש שנים.

תומר רוזנר: אם לא יהיה כתוב כאן, הוא יקבל רק לחמש שנים.

יואב קיש: אם הוא בן שלוש, עכשיו הגיע לגיל שמונה, האבא רוצה עוד שנה להישאר, הוא מקבל או לא?

יואל ליפובצקי: כאן אלה אשרות עבודה.

יואל ליפובצקי: האשרה שהוא מקבל היא לא אשרת עבודה.

תומר רוזנר: זאת אשרה ורישיון לישיבת ביקור.

יואל ליפובצקי: נכון, אבל אשרת ביקור אין שום בעיה לתת אותה אחרי חמש שנים.

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: גם אשרה של עובד זר, אם אדוני איננו יודע, היא אשרת ביקור.

יואל ליפובצקי: כן, אבל היא אשרת ביקור ל-63 חודשים.

יואל ליפובצקי: אשרת תייר היא לא מוגבלת.

תומר רוזנר: נכון.

תומר רוזנר: תגידו מה אתם חושבים.

יואב קיש: לא צריך?

יואל ליפובצקי: אני חושב שלא.

יואב קיש: אם לא, אז לא.

יואב קיש: אם תרצו אחר כך, תבואו לבקש.

תומר רוזנר: כתוב כאן נשיא המוסד יצהיר.

תומר רוזנר: למה דווקא הנשיא?

יואל ליפובצקי: מה שאמרו לנו מהאוניברסיטאות כשהתקיימו הדיונים זה שמרצים או חוקרים זרים שמגיעים למסלול של קביעות כפי שרשום כאן, הם ממש אחדים.

יואל ליפובצקי: כמעט ואין מקרים כאלה.

יואל ליפובצקי: לכן שאלנו אותם האם נראה להם שנשיא המוסד הוא הבן אדם הנכון להצהיר על כך וכולם אמרו כן.

יואל ליפובצקי: שוב, זה משהו לא רגיל וכדאי שמישהו בכיר באוניברסיטה הוא זה שיחתם על כך ולא פקיד כזה או אחר.

תומר רוזנר: בסדר גמור.

נדב שמיר: אני מהמועצה להשכלה גבוהה.

נדב שמיר: אני מאשר את מה שנאמר כאן וגם את המהות.

נדב שמיר: אין לנו שום הערות.

נדב שמיר: ההערה הטכנית היא שזה צריך להיות סעיף 28א ולא סעיף 28(א).

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: עוד הערות לפני שאני מצביע?

יואב קיש: אין.

יואב קיש: אנחנו מצביעים על אישור תקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות של תרומת עובד זר) התשע"ח-2018.

יואב קיש: בעד – פה אחד תקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות של תרומת עובד זר) התשע"ח-2018 נתקבלו.

יואב קיש: התקנות אושרו.

יואב קיש: אחרי שנים ארוכות הצלחתם לסיים את זה.

יואב קיש: כל הכבוד.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הישיבה נעולה.