הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 139, 2018-06-13 09:30

סתיו שפיר: בוקר טוב לכולם ותודה שבאתם לכאן היום.

סתיו שפיר: אנחנו נפתח את הדיון בוועדת השקיפות בעניין שקיפות התקציבים והתכניות לשילוב ישראלים ממוצא אתיופי ברשויות המקומיות.

סתיו שפיר: זה דיון שקיבלנו מספר בקשות לקיים אותו ואנחנו מאוד שמחים לקיים אותו כאן גם בנוכחות הרשויות המקומיות וכמובן נציגות משרד ראש הממשלה שאחראית לתכלל את כל התכנית הזאת.

סתיו שפיר: עשינו בוועדת השקיפות מספר דיונים על מה קורה בתכנית הכוללת לשילוב יהודי אתיופיה בכלל, בעקבות המחאה הסוערת והחשובה כל כך שהייתה לפני כבר, שנתיים או שלוש?

סתיו שפיר: כבר שלוש שנים, נכון?

קריאה: 2015, כן.

סתיו שפיר: איך הזמן טס.

סתיו שפיר: זה באמת נראה כאילו זה היה אתמול.

סתיו שפיר: כבר שלוש שנים חלפו והיינו רוצים לראות אחרי שלוש שנים תוצאות מאוד מאוד משמעותיות.

סתיו שפיר: בתחילת הדרך, כשהבאנו את הדיון הזה לוועדה בעניין מה קורה עם התכנית, בפעם הראשונה שקיימנו על זה דיון גילינו שהרבה מהתכנית בכלל לא תוקצבה ולא נכנסה לתכנית התקציבית במשרדי הממשלה.

סתיו שפיר: אחר כך התקיים שיפור מאוד מאוד משמעותי בהיערכות ובדיון נוסף שקיימנו כאן בוועדה על ההתקדמות בתכנית, אז כבר ראינו תוצאות וראינו תקציב והבנו שיש עם מה לעבוד.

סתיו שפיר: וכעת הנושא שקיבלנו לכאן עוסק באיך הרשויות המקומיות ממלאות את התפקיד שלהן בנושא הזה.

סתיו שפיר: הרשויות המקומיות הן בעצם הגוף הישיר ביותר, או הגוף הפוליטי הראשון והרשמי שיכול להשפיע על חייהם של האזרחים בצורה המשמעותית ביותר האפשרית.

סתיו שפיר: אבל מה שראינו בתחקיר לקראת הוועדה, גם כאן, על אף שהיו אמורים להיקבע מתכללים לקידום התכנית הדבר הזה עדיין לא נקבע, אין שום מקום שבו אפשר למצוא את ההתקדמות.

סתיו שפיר: מישהו שרוצה להיכנס עכשיו ולהבין מהי ההתקדמות בקידום התכנית ברשות שלו, למי הוא צריך לפנות, איך הוא יכול לקבל את מה שמגיע לו, אז מאוד מאוד קשה למצוא ולאתר את המידע הזה ולכן הבאנו אתכם לכאן.

סתיו שפיר: אנחנו רוצים להבין כיצד אפשר באמצעות השקיפות ושיתוף הציבור לקדם את התכנית בצורה הטובה ביותר.

סתיו שפיר: זיוה, תרצי לפתוח ולהציג את הפנייה שלכם?

זיוה מקונן-דגו: תודה, כן.

זיוה מקונן-דגו: קודם כל תודה, למרות שביום קידום השוויון ליוצאי אתיופיה לא הסתדר, גברתי היושבת ראש קבעה את הוועדה תוך חודש כדי להעלות את הנושא.

דב חנין: זה חלק ממסר שאומר שקידום השוויון שליוצאי אתיופיה זה לא רק עניין של יום אחד.

דב חנין: לכן זה דבר מבורך.

סתיו שפיר: כן.

סתיו שפיר: צריך יותר מיום.

סתיו שפיר: אנחנו רצינו שיהיו פה הרשויות המקומיות ולא - - -

זיוה מקונן-דגו: אנחנו עובדים על זה במשך כל השנה, בכל ימות השנה, בוודאי זה מה שצריך להיות.

זיוה מקונן-דגו: חבר הכנסת דב חנין, שהוביל את היום, במשך שלוש השנים מתמיד, והצטרפו השנה שני חברי הכנסת, חברת הכנסת תמנו וחבר הכנסת נגוסה.

זיוה מקונן-דגו: גם מבקר המדינה בדוח המבקר ב-2012 והחלטת הממשלה, בסופו של דבר מתקבלות החלטות ממשלה, אנחנו אוהבים או לא אוהבים אותן, לא משנה, אבל בסופו של דבר הן לא מחלחלות ומשפיעות בשטח וזה מה שהמבקר קבע ואמר.

זיוה מקונן-דגו: כשאנחנו היום יוצאים לשטח, אחרי שלפחות שלושה משרדים קיבלו את החלטת הממשלה בספטמבר 2015, בשטח השינויים הם לא מהותיים ולא משמעותיים וזו הסוגיה שמטרידה אותנו, ששוב לא נגיע לסיום התכנית של ארבע שנים ועוד פעם נגלה שיצאו מהתכנית והחלטות הממשלה לא התקבלו.

זיוה מקונן-דגו: הדברים המהותיים בהחלטת הממשלה שהתקבלה היו לסגור את כל התכניות המבדלות.

זיוה מקונן-דגו: במשך שני עשורים ויותר הוקמו עבור יוצאי אתיופיה תכניות מבדלות, הוקמו תכניות על מנת לשפר שילוב מיטבי, לקליטה מיטבית וכו' וכו', אבל בסופו של דבר כשראינו בשטח הם יותר גרמו להאטה, לשימור הפערים, ולא צמצמו וסגרו את הפערים.

זיוה מקונן-דגו: בכל התחומים אני יכולה להגיד את זה.

זיוה מקונן-דגו: והתקבלה החלטת ממשלה והחלטת הממשלה הזאת לא מיושמת ברוב המשרדים.

זיוה מקונן-דגו: אני אפילו יכולה להגיד שיש, למרות שבאמת מטה היישום של משרד ראש הממשלה, אני יכולה להגיד גם דברים טובים ואני אומרת אותם, הוא נכנס בכל הכוח, גם ברמה היישובית, אבל עדיין ברמה היישובית, אני אומרת ברמה היישובית, יוצאי אתיופיה הם בחצר האחורית.

זיוה מקונן-דגו: היישובים לא רואים אותם כתושבים שווים וזה לא משנה אם אנחנו מדברים על עפולה, שלא קלטה במשך ה-25 שנים האחרונות עולים בכלל, אלא כל התושבים שלה ותיקים, או רמלה, או קרית מלאכי.

זיוה מקונן-דגו: זאת אומרת יישובים שעולים חדשים לא נכנסים אליהם, אבל עדיין תופסים את יוצאי אתיופיה כעולים חדשים, כקבוצה אחרת שצריך לתת לה תקציבים נפרדים ולא באמת להכניס אותה כחלק מהמרקם החברתי והיישובי וזה מהותי.

זיוה מקונן-דגו: והדבר הנוסף, הנושא של סגירת פערים.

זיוה מקונן-דגו: כולם מדברים על צמצום פערים, אבל אף אחד לא מדבר על סגירת פערים.

זיוה מקונן-דגו: אני יכולה לתת נתונים קלים.

זיוה מקונן-דגו: לפני ארבע שנים גילינו שיש רק 24 תלמידים יוצאי אתיופיה מחוננים.

זיוה מקונן-דגו: 24 ברמה הארצית, מתוך 4,000 ומשהו.

זיוה מקונן-דגו: אז עשינו מהלכים - - -

דב חנין: אני מכיר עשרה תלמידים, אז אני מכיר חצי מזה?

דב חנין: עשרה תלמידים יוצאי אתיופיה מחוננים אני מכיר.

סתיו שפיר: יש 60?

סתיו שפיר: זה גם לא הרבה.

זיוה מקונן-דגו: תוך ארבע שנים, אכן עושים עבודה, אבל 38 תלמידים יוצאי אתיופיה ב-2016 עברו את הבחינות ב-5 יחידות מתמטיקה.

זיוה מקונן-דגו: 40 ניגשו, 38 עברו.

זיוה מקונן-דגו: אלה נתונים שאנחנו לא יכולים לדבר עליהם אחרי ארבעה עשורים שאנחנו בארץ.

זיוה מקונן-דגו: זה לא הגיוני.

זיוה מקונן-דגו: רוב התלמידים הם כבר ילידי הארץ והפערים הם כאלה ועדיין משרד החינוך משמר תכניות מבדלות.

זיוה מקונן-דגו: לא סביר, לא הגיוני.

זיוה מקונן-דגו: אז אלה הדברים המהותיים, אבל אם יתאפשר לי אני אשמח להמשיך אחר כך ולתת את הנקודות.

זיוה מקונן-דגו: תודה רבה.

קריאה: סליחה, את יכולה להציג את עצמך?

זיוה מקונן-דגו: זיוה מקונן-דגו, מנכ"לית אגודת יהודי אתיופיה.

סתיו שפיר: תודה רבה.

סתיו שפיר: דב, בבקשה.

דב חנין: תודה, גברתי יושבת הראש.

דב חנין: באמת תודה על כינוס הדיון הזה ותודה לאגודת עולי אתיופיה על הפעילות שלהם לאורך כל השנה ולכל הפעילים והפעילות שנמצאים איתנו ופועלים בנושא הזה.

דב חנין: בהמשך למה שנאמר כאן, אני חושב שאנחנו יכולים לומר לעצמנו בזהירות מסוימת שאפשר לראות התחלה של שינוי.

דב חנין: אפשר לראות התחלה של שינוי, אבל להתחלת השינוי הזו יש בה מורכבות.

דב חנין: במערכת הממשלתית למעלה יש הבנה, אל"ף, שיש בעיה, שהבעיה היא בעיה רצינית ושהבעיה הרצינית הזו מחייבת התייחסות אחרת.

דב חנין: נקודת המוקד מבחינתי הייתה עבודה שאני מאוד מעריך אותה, של הוועדה הבין משרדית, בראשות אמי פלמור.

דב חנין: אני חושב שזו הייתה נקודה מאוד משמעותית של שינוי בתפיסות וסוגיות משמעותיות שנוגעות להתייחסות ולדפוסים גזעניים בחברה הישראלית, כולל היחס ליוצאי אתיופיה.

דב חנין: הבעיה נשארה כמעט סטטית ככל שאנחנו יורדים למטה במערכת.

דב חנין: הדברים שנאמרו כאן, על המצב בשלטון המקומי, הם נכונים לגבי הרבה מקומות.

דב חנין: אני לא יכול להגיד שזה נכון לגבי כל מקום בארץ, אבל הם נכונים לגבי יותר מדי מקומות.

דב חנין: יותר מדי רשויות מקומיות לדעתי לא הפנימו שום שינוי, זאת אומרת הם נמצאים באותו מצב שהיה לפני חמש שנים מבחינת התייחסות, מבחינת גישה.

דב חנין: למרות שהשיח אצלנו השתנה, למרות ההבנה שצריך להתייחס לבעיות האלה אחרת וכדומה, עדיין אין את השינוי ברמת השלטון המקומי, או לפחות בחלק גדול מהרשויות המקומיות.

דב חנין: כאן הכלים של מנגנוני שקיפות הם באמת חיוניים וחשובים, כי בעצם דרך הכלים האלה אנחנו יכולים להבין מה באמת קורה, מה לא קורה, מה מטופל, מה לא מטופל, איפה נמצאות בעיות, איפה לא נמצאות בעיות.

דב חנין: לכן, שוב, אני חוזר ואומר שהדיון הזה הוא מאוד מאוד חשוב, אני מתנצל שאני אצטרך עוד כמה דקות לצאת לדיון אחר, אבל אני בטוח שזה יהיה דיון עם מסקנות ועם גישה אופרטיבית ואני מאחל לכולנו שהדיון הזה יתרום לשינוי שצריך בתחום הזה.

סתיו שפיר: תודה רבה, דב, ותודה רבה על השדולה שהקמתם ושארגנה גם יום מאוד מאוד חשוב בנושא.

סתיו שפיר: לפעמים בתוך הימים האלה, בגלל שהם כל כך עמוסים וצפופים לא מצליחים לקיים דיונים ארוכים עם כל המשתתפים שאנחנו רוצים שיבואו ולכן גם נוח לפעמים לפרק את זה.

סתיו שפיר: אבל אתם עושים עבודה מצוינת וחשובה ביותר והמעקב הזה שנה אחר שנה הוא מעקב שבאמת עוזר לכולנו לפקח על הממשלה שתעשה את עבודתה ואת שליחותה בעניין.

טלל דולב: משתדלים.

סתיו שפיר: אני יודעת שאתם משתדלים.

טלל דולב: שאני אציג?

סתיו שפיר: בבקשה.

טלל דולב: אז ככה, יש נתונים, אז הבאתי מצגת.

טלל דולב: קודם כל אני חושבת שאני מאוד מסכימה עם הניתוח של חבר הכנסת חנין, אני חושבת שאתה צריך להיזהר כי הממשלה מסכימה איתך, אבל - - -

דב חנין: אחד המנהיגים הסוציאליסטיים במאה ה-19, אוגוסט ובר, אמר 'כשהעיתונות של הימין משבחת אותי אני צריך ללכת להסתכל בראי ולראות במה אני לא בסדר'.

טלל דולב: לא, כשתתחיל להסכים עם הממשלה זה יהיה הרבה יותר - - - אני חושבת שהניתוח הוא מאוד נכון, התהליך שהביא לתכנית הזאת, שאתם רואים פחות או יותר את העקרונות שלה, היה תהליך של שיתוף ציבור, הוא עירב מגוון די גדול מנציגים של יוצאי אתיופיה, אבל מעט מאוד גורמים רשמיים ברשויות המקומיות, כך שמה שהתחיל לקרות בעצם מ-2012, בהובלת משרד העלייה והקליטה והמשיך אחר כך מ-2015 בהובלת משרד ראש הממשלה, נגע באמת באותם אנשים במטה או בקשר עם המטה, פעילים חברתיים, אנשים שמעורבים בתהליכים ובאמת פחות חלחל לרמת הרשויות המקומיות, גם פחות שאלו את הרשויות המקומיות מה אתם צריכים.

טלל דולב: אחד הדברים שאנחנו שמנו לעצמנו למטרה במטה זה כן להביא את השינוי עד לרמת השטח, עד לרמת האזרח בעניין של הרשויות המקומיות ולכן כשהתחלנו לפעול, בסוף 16' תחילת 2017, בילינו את המחצית הראשונה ב-2017 בלחשוב ביחד עם הרשויות איך כן אפשר להגיע עד הקצה ויחד עם כל המשרדים שיושבים בוועדה הארצית בנינו מתווה עבודה ברשויות המקומיות.

טלל דולב: משנה שעברה, לפני פחות או יותר שנה, סוף יוני, כמעט לפני שנה, בדיוק אחרי הדיון הקודם שהיה לנו על הסוגיה של הרשויות, בעצם קיימנו את המפגש הראשון של מתכללים בכל הרשויות המקומיות כשאנחנו מדברים היום על 24 רשויות במעגל הראשון, שיש בהם 1,500 יוצאי אתיופיה ומעלה, שזה סדר גודל של 80% מאוכלוסיית יוצאי אתיופיה.

טלל דולב: בדיוק בעוד שבוע אנחנו מתחילים עם עוד עשר רשויות שיש בהם 900 עד 1,500 יוצאי אתיופיה.

טלל דולב: נקבע מתווה עבודה לרשויות המקומיות.

טלל דולב: אז כמו שראיתם בטיים ליין, אם אנחנו מסתכלים במשרדים אנחנו רואים שיש לנו שקיפות, יש לנו מעקב, אנחנו רואים כמה בוצע מהתקציב במהלך 2017, גם תקציב שחויב חלקו לפעולות שכבר בוצעו - - -

סתיו שפיר: איפה אנחנו רואים את מה שחויב?

טלל דולב: 40% חויב.

סתיו שפיר: לא, מה חויב בפועל.

טלל דולב: יש לך בחוברת, אני לא רוצה להיכנס לזה כי זה פוקוס על רשויות, אבל יש בחוברת וגם בעותק שלך של המצגת בדיוק איזה משרד, מה הפעולות שחויבו, חלק גדול מהתקציב שחויב הוא במשרד השיכון ובמשרד החינוך, שאופי הפעולות שם בעצם מחייב לחייב את התקציב.

טלל דולב: מי שלא לקח משכנתא עדיין מהבנק, אבל זכה לשמור לו את המשכנתא בחיוב של התקציב.

סתיו שפיר: לא כתוב פה מה חויב, כתוב פה איזה נתח.

סתיו שפיר: חשבתי ממש מה חויב.

סתיו שפיר: בגיליונות אקסל ששלחנו יש בדיוק מה חויב והם שקופים לכל המשרדים ולכל מי שרוצה.

סתיו שפיר: תקנה תקנה, פעולה פעולה, כתוב - - - אבל זה בעצם ברמה הארצית וברמה הארצית אנחנו באמת במצב שהדברים כן קורים בשטח.

סתיו שפיר: מבחינת הרשויות המקומיות אנחנו רואים שאם אנחנו מסתכלים על ביצוע ברשויות מול ההצהרות לביצוע במטה, זה אמנם תקופות שונות, זה רבעון ראשון של 2018 ברשויות, אנחנו רואים שמרבית הפעולות ברשויות מבוצעות ואותרו על ידי המתכללים, 19% מהפעולות אינן מבוצעות, או שיש קשיי ביצוע.

סתיו שפיר: זה לפי דיווח הרשויות עצמן בסוף הרבעון הראשון של 2018.

סתיו שפיר: ויש עדיין 10% מהפעולות שלא אותרו ברשויות.

סתיו שפיר: זאת אומרת אם אנחנו מגיעים משנה שעברה, שהיה מאוד לא ברור לשטח מה הממשלה נותנת ומאוד לא ברור לממשלה מה קורה בשטח, יש לנו היום לא רק תמונה ברורה, אלא אנחנו יודעים איפה ה-30% שעליהם צריך לעבוד ולתקן מבחינת ביצוע ואי ביצוע וגם יש לנו לגבי כל אחת מהפעולות, אתם רואים, יש סיכום שאני אראה אותו עכשיו, גם לפי רשות.

סתיו שפיר: זה כל הרשויות המקומיות.

סתיו שפיר: אנחנו רואים מה אחוז הפעולות בכל רשות שמבוצע, באופן מלא, באופן חלקי, קשיי ביצוע או לא אותר ברשויות.

סתיו שפיר: אנחנו רואים שיש רשויות שבהן היקפי הביצוע גדולים יותר ואחרים שבהם היקפי הביצוע והפעולות שלא אותרו הם קטנים יותר.

סתיו שפיר: חלק זה הרשות המקומית עצמה.

סתיו שפיר: מה שאנחנו גם יכולים לראות, לפי כל אחת מהפעולות שהממשלה מפעילה, באיזה מידה הרשויות מזהות את אותן הפעולות.

סתיו שפיר: אז למשל בפעולות של 'עיר ללא אלימות', אנחנו רואים שיש ביצוע חלקי, אבל הרשויות מזהות את כל הפעולות.

סתיו שפיר: אנחנו רואים פעולות של משרד הרווחה, בדרך כלל הרשויות מזהות את מרבית הפעולות.

סתיו שפיר: כל התקציב לנושא מגיע ישירות?

טלל דולב: לא, התקציב של משרד הרווחה, המשרד לבטחון פנים, החלקים האזרחיים, מוקצה ישירות לרשויות באותה שיטה שהוא מוקצה.

טלל דולב: התקציבים של משרד החינוך מוקצים, חלקם לרשויות וחלקם לבתי הספר וחלקם לארגונים.

טלל דולב: התקציבים של משרד העבודה מוקצים לארגונים, תקציבי משטרה זה כוח אדם, זה שוטרים שבעצם מגיעים לרשויות דרך המרכז.

טלל דולב: כל תקציב מוקצה בצורה אחרת.

טלל דולב: זאת אומרת לרשות אין תקציב, לרשות יש אוסף פעולות שחלקן זה פעולות גמישות יחסית, נגיד בתקציבים של המשרד לבטחון פנים, בחלקים האזרחיים, הרשויות עצמן מתכננות את התכנית, ובפעולות אחרות הפעולות הן קשיחות.

טלל דולב: בפעולות של משרד הרווחה התקציב מוקצה לרשויות והן מבצעות אותו, אבל הן מבצעות פעולות ספציפיות שעליהן הוחלט בתכנית.

טלל דולב: זאת הייתה אחת הסוגיות המאוד גדולות שעלו מבחינת הרשויות, זה 'למה אומרים לנו מה לעשות ואין לנו בעצם שום סיי, אז גם אם אנחנו רוצים להטמיע את אבני היסוד ולעשות שילוב מיטבי אנחנו לא יכולים כי המשרד כבר החליט מה אנחנו צריכים ואולי אנחנו לא צריכים את זה', ועל זה בעצם עבדנו בחצי השנה הראשונה עם הרשויות והמשרדים ואמרנו ככה, קודם כל אנחנו צריכים לתכלל, ויושבים פה כמה, עפולה, נתניה, בכל רשות מקומית, שזה לא מישהו מיוחד, זה אדם שעושה את התפקיד בנוסף לתפקידו, חלקם זה אנשים יוצאי קהילה, בערך שליש מהמתכללים אלה אנשים שאינם יוצאי הקהילה ויש להם תפקידי תכלול ברשויות, מנהלי 'עיר ללא אלימות', מנהלי תכנית 360, מנהלי מוקדי קליטה, גורמים אחרים ברשויות, מנהלים באגף רווחה, מנהלים באגף החינוך.

טלל דולב: יש ועדה רשותית שפועלת ברשויות והרשויות בעצם מחויבות החל מספטמבר 2017, כשהקמנו את המערך הזה, בספטמבר היה דיווח לא משהו, עכשיו באפריל היה דיווח די מלא.

טלל דולב: בעצם אחד הדברים שהמתכלל עושה, זה עובר משרד משרד, עושה בקרה שכל מה שהממשלה אומרת שצריך לקרות ביישוב אכן קורה ומשם הנתונים שהבאנו לכם קודם.

טלל דולב: הדבר השני שאמרנו, זה אוקיי, בואו ניתן לרשויות הזדמנות גם לבטא ולהביע את הצרכים שלהם.

טלל דולב: בהסכמה של הוועדה הבין משרדית הקצינו איזה שהוא תקציב מתקציב המטה לרשויות המקומיות, זה תקציב גדול ובשביל זה הם היו צריכים לעבוד לפי המתווה, כאשר מה שאנחנו ביקשנו מהרשויות, זה כדי גם לזכות בתקציב ולאפשר להם לעבוד גם לפי הצרכים שלהם כל אחת מהרשויות צריכה לקיים מיפוי, בנוסף לבקרה על התכניות של הממשלה, מיפוי על מה קורה ברשות.

טלל דולב: כך שאם זיוה אומרת חצר אחורית, מה שאמרנו זה 'בואו נבדוק', האם באמת יוצאי אתיופיה הם בחצר האחורית.

טלל דולב: אין לי נתונים של כל הרשויות, לא כולם סיימו, תיכף אני אראה לכם מי, אבל הרבה מאוד רשויות סיימו מיפוי.

טלל דולב: המצב הוא שאכן בחלק מהרשויות יש נטייה לבוא ולהגיד תכניות ליוצאי אתיופיה הן תכניות נפרדות, זה תקצוב נפרד, וברשויות אחרות דווקא יש נטייה להגיד, 'אנחנו בכלל לא מבחינים בצרכים'.

טלל דולב: מה שאנחנו מנסים לעשות זה לאפשר לרשויות להסתכל באיזה שהיא צורה מאוזנת.

טלל דולב: כל הרשויות נדרשו למפות את כל מערך השירותים הרשותי ולדווח בכל אחד מהשירותים, כולל תכניות בתוך בתי ספר, תכניות של רווחה שהן לא בתכנית, כמה יוצאי אתיופיה משתתפים וכמה האוכלוסייה הכללית ואיך אנחנו רואים את יוצאי אתיופיה מיוצגים בשירותים.

טלל דולב: אז אני חייבת לציין שהיו כמה הפתעות לטובה.

טלל דולב: תנועות נוער למשל, יש ייצוג הרבה יותר טוב של יוצאי אתיופיה, גם בסניפים מעורבים, ממה שחשבנו.

טלל דולב: עדיין יש תנועות נוער שמפעילות סניפים נפרדים.

טלל דולב: אם אנחנו מסתכלים על תכניות בבתי ספר, יש רשויות מקומיות שבהן יוצאי אתיופיה משולבים לגמרי בתכניות במערך הבית ספרי, בעיקר בבתי ספר יסודיים.

טלל דולב: אני יכולה לציין פה כמה, אבל יש 35, אז אני לא רוצה להתבלבל על מי כן ומי לא, ולעומת זאת יש רשויות שיוצאי אתיופיה מקבלים שירות מבדל ליוצאי אתיופיה בלבד וכמעט לא משתתפים בתכניות אחרות.

טלל דולב: יש תחומים שאנחנו יודעים שצריך לעבוד עליהם, העליתם את הנושא של מצטיינים.

טלל דולב: יש רשויות רבות שלא משלבים יוצאי אתיופיה בתכניות למצטיינים, אבל עכשיו הם רואים את כל בתי הספר, הם רואים איפה משולבים ואיפה לא משולבים ואז הרשויות יכולות לעמוד על הפערים בין הצרכים למענים ועל פערים ביישום - - -

סתיו שפיר: אתם עובדים באופן קבוע עם כל המתכללים?

טלל דולב: אנחנו עובדים באופן קבוע עם כל המתכללים.

טלל דולב: באמת אלה אנשים שזה בנוסף על תפקידם ואנחנו קיימנו עד היום לדעתי ארבעה מפגשים עם מתכללים.

טלל דולב: לפחות מפגש אחד בכל רשות כשהצוות שלנו הגיע לרשות המקומית, ישב עם המתכלל וגם עם הוועדה הרשותית.

טלל דולב: לפחות אחד, בחלק מהמקומות יותר.

טלל דולב: בעצם לפחות פעם בחודשיים אנחנו רואים אותם.

סתיו שפיר: אני בטוחה שיש גם לפעמים תכניות טובות שכבר התקיימו ברשויות ואפשר להעביר אותן מרשות לרשות, או אפשר ללמוד מהן.

סתיו שפיר: זה קורה?

טלל דולב: שנה זה לא הרבה להקמת מערך רשותי, זה צריך ללמוד את התפקיד, זה צריך לעשות מיפויים, אני חושבת שמה שעשינו בשנה הזאת, ביחד עם המתכללים ובעיקר בזכותם, זה יצרנו את התשתית, אחת, לשקיפות, שיכולתם לראות מהנתונים, ומה שאנחנו יודעים, גם יושבים פה נציגי המשרדים, אנחנו עכשיו עוברים רשות רשות ובודקים איפה הרשות לא ידעה לדווח על הפעולה, איפה הפעולה לא מתבצעת, למה זה קורה, אולי צריך להחליף את זה, וזה יחד עם המשרדים והרשויות.

טלל דולב: ואפילו כבר קיבלתי טלפונים, 'תתקנו כי אני יודע שהם טעו והם לא מצאו', יתוקן בדיווח של סוף השנה.

טלל דולב: והדבר השני, זה שאנחנו כן מצליחים להביא לשינוי בדרכי החשיבה ברשויות, כי הם שמים את יוצאי אתיופיה, את הנושא, על השולחן בקטע של כלל מערך השירותים.

טלל דולב: זה לא קורה ביום, אנחנו ראינו את התהליך במטה.

טלל דולב: תהליך 'דרך חדשה' התחיל במשרד עלייה והקליטה בשנת 2012 או 2013.

טלל דולב: אני חושבת שהיום, כמו שאמר חבר הכנסת חנין, האנשים למעלה ובמטה מבינים ומאוד מעוניינים להפעיל את התכניות.

טלל דולב: נמצאים פה גם הנציגים של כל המשרדים.

טלל דולב: אני חושבת שברשויות המקומיות זה יותר קשה.

טלל דולב: אני חושבת שרשויות מקומיות התרגלו לקבל כסף עבור יוצאי אתיופיה, אני זוכרת שנים שאני עבדתי בתחום ושזיוה עבדה בתחום ואפילו הכרחנו אותם להסתכל רק על יוצאי אתיופיה, כי לזה הגיע הכסף ולזה התרומות.

טלל דולב: אני זוכרת שבאו אליי מנהלות בית ספר ואמרו 'אבל למה רק ליוצאי אתיופיה?' ואמרנו להם 'אין ברירה', כשזה היה בתפקידים קודמים.

טלל דולב: אני חושבת זו הסתגלות שהיא מורכבת ויחד עם זה אנחנו רואים הרבה מאוד רשויות, ואת הזכרת כמה, שממש עושות עבודה להעביר את יוצאי אתיופיה לחצר הקדמית של הרשות.

סתיו שפיר: אגב, כשאת אומרת רשויות זה נספר לפי כמה יוצאי אתיופיה הם תושבים ברשות?

טלל דולב: כן.

סתיו שפיר: כלומר רשות - - - כי אדם יכול להיות תושב ברשות אחת, אבל לעבוד ברשות אחרת, זה אפילו מצב די שכיח בישראל.

טלל דולב: כן, לכן חלק מהתכניות הן לא תכניות רשותיות.

טלל דולב: התכניות של שילוב בעבודה, הן לא קשורות לרשות המקומית, מפעיל אותן משרד העבודה ברמה הארצית.

טלל דולב: זה גם יוצר בעיה כי תושבי הרשות לא תמיד יודעים לאן לגשת, אבל זה יוצר יתרון מפני שיש ראייה ארצית.

טלל דולב: תכניות של דיור, התכנית של המשכנתאות היא תכנית ארצית, תכניות להשכלה גבוהה, חלקן מבוססות ברשויות, אבל הן תכניות ארציות, כי לא הכול עובר לרשות.

סתיו שפיר: נעבור פה על השאלות שיותר נוגעות למידע בהקשר הזה.

סתיו שפיר: איפה מתפרסמים פרטי הקשר של כל המתכללים ברשויות?

טלל דולב: לא מפרסמים, אבל אנחנו יכולים להתפרסם באתר האינטרנט.

סתיו שפיר: מצוין.

טלל דולב: אין סיבה שלא.

סיגל ספירמן: כשביקשנו את זה לא קיבלנו.

סתיו שפיר: תציגי את עצמך לפרוטוקול.

סיגל ספירמן: שמי סיגל מאגודת יהודי אתיופיה, אנחנו ביקשנו בעבר את הרשימה המלאה של כל המתכללים ולא קיבלנו את הרשימה, קיבלנו למה אתם צריכים אותה?

טלל דולב: לא יודעת, אתם מקבלים מאיתנו כל מידע בעולם.

סתיו שפיר: טלל, אבל אין שאלה, תפרסמו את זה.

טלל דולב: אין בעיה.

טלל דולב: רשימת המתכללים יכולה להתפרסם באתר האינטרנט.

סתיו שפיר: בסדר גמור.

סתיו שפיר: בתכניות שנמצאות ברשויות בסטטוס שלא מבוצע, אתם אוספים איזה שהוא - - - יש לכם איזה שהוא מיפוי של מה התכניות שלא מבוצעות, אם יש תכנית שלא מבוצעת על פני פרק זמן שהוא יותר מכמה חודשים, כי בסופו של דבר התכנית הולכת להסתיים בעוד שנה.

סתיו שפיר: או שיש תכנית להמשיך אותה?

סתיו שפיר: ב-2019, לא?

טלל דולב: החלטות הממשלה הן עד 2019, אבל מכיוון שהתחלנו ב-16' - - -

סתיו שפיר: אז זה הולך להמשיך עד?

טלל דולב: יכול להיות שאנחנו אולי - - -

סתיו שפיר: מה?

סתיו שפיר: מי מדברת?

סתיו שפיר: אני שומעת רק את הלחשים, אני לא שומעת מי מדבר.

עירית בירן: אנחנו עושות אחרת.

עירית בירן: משרד החינוך, אצלנו זה ייפול עוד שנת לימודים כי אנחנו תמיד עובדים לפי שנת לימודים ולא שנה - - -

סתיו שפיר: אז עד 2021 בעצם?

טלל דולב: לא, משרד החינוך כרגע יכול להמשיך עד 2020, משרד הרווחה ככל הנראה יכול להמשיך עד 2020, זה תלוי גם בסטטוס התקציבי של התכניות, אבל אנחנו כן מתעתדים לבחון את כל מערך התכניות ולראות מה צריך ומה לא צריך במהלך 2019.

סתיו שפיר: מה הדברים שלא מבוצעים?

סתיו שפיר: מה המקומות שבהם יש קושי?

טלל דולב: ברמת המשרדים?

סתיו שפיר: לא, הרשויות.

טלל דולב: ברמת הרשויות, המקומות שבהן יש קושי ברמת הרשויות האמת שקשה מאוד להצביע על דבר אחד שבכל הרשויות לא עובד, אלא אם זה באמת במשרד לא עובד.

טלל דולב: יותר קשה לזהות ברשויות ולבחון קודם כל תכניות שמתקיימות בתוך בתי ספר שהרבה פעמים בתי הספר לא קוראים את התכנית באותו שם שאנחנו קוראים לתכנית, אז ביחד עם מינהל פדגוגי אנחנו עושים עכשיו מבצע כדי לבדוק באמת אם התכניות האלה בבתי ספר ואם בתי הספר מכירים אותן.

טלל דולב: יש קושי לפעמים לזהות תכניות של ארגונים, שמופעלים בהסכמים עם המטה, כמו ארגון 'אחריי', פעילות של תנועות נוער ברשויות, שהם פשוט לא פועלים באמצעות המנגנון של הרשות ולפעמים לא בשיתוף פעולה איתה.

טלל דולב: במהלך השנה אנחנו קיימנו פגישות עם כל הארגונים האלה ואנחנו מנסים ליצור איזה שהוא קשר של שילוב לרשויות עם גורם ברשות, פשוט כדי שהרשויות המקומיות תדענה לצרוך את השירות.

טלל דולב: שירותי בריאות לא פועלים ברמת הרשות המקומית, מאוד קשה לזהות את המגשרים בקופות החולים שמשרד הבריאות שם.

סתיו שפיר: מה זה קשה לזהות אותם?

טלל דולב: המתכללים לא מכירים אותם, השירותים ברשות לא מכירים אותם.

סתיו שפיר: למה?

טלל דולב: חלקם כי הם חדשים, חלקם כי מרפאת קופת חולים עובדת עם המבוטחים שלה ויש ארבע קופות חולים ולא תמיד ברור.

טלל דולב: אנחנו עושים עכשיו עבודה עם משרד הבריאות כדי באמת לעשות משהו.

סתיו שפיר: אבל כתוב לי בנתונים שלכם שב-11% מהמקרים לא אותר ברשות.

סתיו שפיר: מה, הרשות לא מכירה את הכוונה בכלל לקיים את התכנית?

טלל דולב: נכון.

סתיו שפיר: מה התכניות האלה?

סתיו שפיר: מישהו מהרשויות?

טלל דולב: יש כל מיני, יש לך רשימה.

טלל דולב: זה מופיע גם בגיליונות אקסל וגם ב - - - אנחנו יודעים אחד אחד, אלה הסוגים של התכניות.

טלל דולב: יש תכניות שיותר קשה לרשויות לזהות אותם.

סתיו שפיר: כמו מה, בעיקר?

טלל דולב: נגיד פעילות של 'אחריי' ברשות, פעילויות של תכניות שפועלות בתוך בתי ספר, פעילויות של תכניות הכנה לצה"ל שפועלות בתוך בתי הספר.

עירית בירן: אפשר לתת דוגמה של תכנית שעובדת בבית ספר, אבל הרחבנו אותה.

עירית בירן: היא הייתה קיימת קודם, אבל הרחבנו אותה כדי לתת שירות ליותר ילדים שקודם לא זכו לקבל שירות מאותה תכנית ואז זה קטע קצת בעייתי, אנחנו צריכים להעביר לרשות מה היה התקציב לפני, הבסיס של התקציב של אותה תכנית ומה ההרחבה.

עירית בירן: קשה להם קצת לראות, אנחנו מנסים קצת לעבוד יותר מדויק.

עירית בירן: גם יש דברים כמו שיבוץ של איש מקצוע לתחום מסוים, ואז מה?

עירית בירן: מבקשים שניתן את השם של אותה מורה, לא תמיד המורים מסכימים שנגיד שזאת המורה שמקבלת את התקציב לעשות את התכנית הזאת.

עירית בירן: זה קצת עדין, אנחנו כן נעשה - - -

סתיו שפיר: לא הבנתי, המורים לא מסכימים להגיד - - -

עירית בירן: לא, המורה היא עובדת בית ספר, היא עושה את כל מה שהיא עושה, היא קיבלה תגבור לעשות משימה מסוימת.

עירית בירן: לא תמיד היא רוצה- - - היא אומרת, שידברו עם המנהל, 'שלא ידברו איתי ברמה האישית'.

סתיו שפיר: למה?

עירית בירן: המתכללים, אנחנו צריכים לעשות איזה שהיא עבודה יותר עדינה מול המתכלל, שהמתכלל יכיר את המורה הספציפית ואת המנהל כדי לתת להם הרגשה שהם - - -

סתיו שפיר: תגידו, אתם עושים בדיקה במשרד החינוך על כמה מיוצאי אתיופיה משולבים במגמות ריאליות וכמה - - -

עירית בירן: הכול אנחנו עושים, אנחנו עוקבים ואנחנו מטפלים פרטנית ברמה אפילו שמית, של להגביר את כמות הילדים ש - - -

סתיו שפיר: איפה התוצאות של זה?

סתיו שפיר: איפה אפשר לעקוב אחרי ההתקדמות?

עירית בירן: יש לנו.

עירית בירן: אנחנו עוקבים ברמה של מה התכנית לקראת, אבל בעצם הסיום זה מי ניגש בסוף לבגרות, זה מה שחשוב, וזה אנחנו כל שנה עוקבים בצורה מדויקת.

סתיו שפיר: לא, אני לא מדברת רק על בגרויות, אני מדברת על איזה מגמות אנשים נכנסים ואם הם מצליחים במגמות.

טלל דולב: זה גם חלק מהמיפוי שכל רשות עושה.

עירית בירן: כל רשות עושה מיפוי, היא בודקת איפה הילדים משובצים.

סתיו שפיר: וגם על מה קורה בין המגמות לבין הצבא.

סתיו שפיר: איפה המיפוי הזה מתפרסם?

עירית בירן: סטטיסטית אנחנו מעבירים למשרד ראש הממשלה.

טלל דולב: המיפוי לא מתפרסם, כי המיפוי זה משהו מאוד - - - זה על גיליון אקסל, זה כל רשות עושה, עוד אין לנו את כולם, כשיהיו לנו את כולם אנחנו מציגים נתונים - - -

עירית בירן: סטטיסטיים.

טלל דולב: אבל המיפוי נמצא בידיהם, בידי הרשות והם רואים את זה.

טלל דולב: אנחנו יכולים היום להגיד ברשויות באיזה מגמות - - -

סתיו שפיר: לא, אבל איפה אנחנו יכולים לעקוב אחרי זה?

טלל דולב: אתם יכולים לעקוב אחרי הנתונים של משרד החינוך.

טלל דולב: בהמשך, כשיהיו לנו נתונים נשמח - - -

סתיו שפיר: אז אנחנו לא יכולים לעקוב אחרי זה למעשה.

סתיו שפיר: זו התשובה שהבנתי.

עירית בירן: תראו, עוד פעם, אנחנו כרגע באיסוף של השיבוץ של הילדים ברמה השמית.

סתיו שפיר: אין נתונים כאלה מהעבר?

עירית בירן: מהעבר?

עירית בירן: עוד פעם, זה סטטיסטי, לא שמי.

זיוה מקונן-דגו: בעבר כל האתיופים היו בתכניות לאתיופים.

עירית בירן: לא, היא שואלת על מסלולים בתוך בית ספר.

סתיו שפיר: אני היום רואה לראות מה קרה בין לפני התכנית לבזמן התכנית לאחרי התכנית, האם התקיים - - -

עירית בירן: לא חושבת שיש היום למשרד החינוך מידע כזה.

נועם אשטו: לי קוראים נועם, אני מעפולה.

נועם אשטו: בוקר טוב, כבוד היושבת ראש.

סתיו שפיר: רגע, עוד שנייה.

סתיו שפיר: אני חשבתי שאתה רוצה להעיר משהו על זה.

נועם אשטו: כן, אני רוצה - - -

סתיו שפיר: אז בוא תצטרף אלינו סביב השולחן, אני רק אשמע את סוף התשובה.

עירית בירן: אני לא חושבת שמשרד החינוך בדק בצורה שמית איפה ילד משובץ.

עירית בירן: בדרך כלל מה שאנחנו יכולים להגיד זה איפה הוא סיים, באיזה מסלול הוא גמר את הבגרות שלו.

סתיו שפיר: ברור שלא שמית, אבל אני רוצה לדעת היום מה האחוז שנכנס למגמות בכימיה או בסייבר.

עירית בירן: זה את יכולה.

עירית בירן: נכנס, את לא יכולה לקבל, את יכולה לדעת מי סיים.

סתיו שפיר: ואז אני רוצה לבחון כמה הצליחו להשתלב ביחידות תואמות בצבא.

סתיו שפיר: איפה אני יכולה לראות את המעבר הזה?

עירית בירן: אני לא יכולה לדעת.

עירית בירן: זה שמי, את צריכה תעודת זהות.

סתיו שפיר: אבל אלה הנתונים שאנחנו צריכים.

עירית בירן: אסור לנו להעביר שמית.

סתיו שפיר: לא ביקשתי שמית, ביקשתי אחוז.

סתיו שפיר: אחוז הוא לא שמי, איך אחוז הוא שמי?

טלל דולב: חברת הכנסת, בואי תעזרי לנו.

טלל דולב: בואי תגידי לנו שאת צריכה, בואו נראה מה אנחנו יודעים לעשות.

עירית בירן: כי אני צריכה מספר תעודת זהות להעביר לצבא.

סתיו שפיר: לא, אבל אני לא רוצה תעודת זהות.

עירית בירן: אבל איך אני אדע שהם שובצו - - -

טלל דולב: את לא יודעת, צריך להצליב את זה.

טלל דולב: אבל בואי תגידי שצריך, אנחנו בשמחה ננסה לראות אם אנחנו יודעים להגיד את זה.

אליאס מהרי: אבל עוד הפעם את מסמנת, את מדברת על לבטל בידול, אבל עדיין בכל מסגרת אני צריך להצביע על האתיופי ש - - -

סתיו שפיר: מה שמך?

אליאס מהרי: אליאס.

סתיו שפיר: ומאיפה אתה?

אליאס מהרי: מנתניה.

סתיו שפיר: אתה מתכלל בנתניה?

אליאס מהרי: אני המתכלל ואני הנציג הרשותי.

סתיו שפיר: אם אני רוצה לשפר מצב שבו היום הרבה מיוצאי אתיופיה שמנסים להשתלב ביחידות צבאיות מסוג מסוים ולא מצליחים להשתלב ואני רוצה לטפל במצב הזה אני חייבת לדעת את המספרים.

סתיו שפיר: ברור שאני לא רוצה לקיים את ההפרדה, אבל כמו שלצורך העניין אם אני רוצה להבין למה יש פחות נשים במקצועות הסייבר בצבא אז אני צריכה לדעת את כמות הנשים במקצועות האלה אחרת אני לא יכולה לטפל בזה.

סתיו שפיר: אגב, זו כמות נמוכה, למקרה שתהית.

אליאס מהרי: אז תכנית 'אמיר' הייתה צריכה להישאר.

זיוה מקונן-דגו: למה תכנית 'אמיר' הייתה צריכה להישאר?

זיוה מקונן-דגו: מה זה קשור לתכנית 'אמיר'?

קריאה: זו התוצאה שרוצים לבדוק, לא התהליך.

אליאס מהרי: זיוה, אנחנו יכולים להתווכח ולא להסכים, אבל בסוף ללכת לאיזה דרך.

אליאס מהרי: התקבלה החלטה והיא בוטלה, עובדה היא שבביטול התכנית - - -

זיוה מקונן-דגו: כי להעלות לאוטובוס בבקו"ם יוצאי אתיופיה, וזה לא משנה מה הקב"א והדפ"ר שלהם, אלא הם צריכים להיכנס לתכנית אמיר וצריך למלא מכסה זה לא מתקבל על הדעת.

אליאס מהרי: אני לא מתווכח עם תפיסת העולם שלך, זוהי תפיסת העולם - - -

זיוה מקונן-דגו: לא, זו לא תפיסת עולם, זו עובדה.

אליאס מהרי: אני מכיר את תפיסת העולם שלך הרבה מאוד שנים, זה בסדר, אני יכול לא להסכים איתה.

סתיו שפיר: אליאס, אבל אתה יכול להגיד מה - - -

זיוה מקונן-דגו: אבל זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לבדוק מה המצב של חיילים יוצאי אתיופיה, באיזה יחידות הם משולבים.

זיוה מקונן-דגו: זה נתון שאנחנו צריכים לבדוק.

סתיו שפיר: מה אתה מציע במקום?

סתיו שפיר: רק שאני אבין.

אליאס מהרי: ברגע שביטלתם את התכנית הזו, לדעתי, וזו דעתי האישית, שנשמעת אצל הרבה מאוד צעירים בני גילי שאומרים 'תקשיבו, אתם מסמנים אותם בכל מקום, מה אתם רוצים?' זו גם ביקורת של אותם חבר'ה.

אליאס מהרי: האם את רוצה עכשיו לסמן במשרד החינוך מי הולך לריאלי, מי הולך לכימיה.

זיוה מקונן-דגו: אני לא מסמנת, אני סופרת, אני בודקת.

אליאס מהרי: זיוה, אנחנו לא בוויכוח.

סתיו שפיר: אבל תסביר לי רגע מה הפתרון, מה בעיניך פתרון כדי לעקוב אחרי זה שיש התקדמות.

אליאס מהרי: שכל מסגרת תעשה את עבודתה נאמנה - - -

סתיו שפיר: זה ברור שזה תמיד - - -

אליאס מהרי: שנייה.

אליאס מהרי: אני ברשות מסוימת אעשה הכול שהאוכלוסייה שגרה בעיר הזאת תהיה חזקה, תהיה מעורבת, תהיה מעורבת פוליטית.

סתיו שפיר: ואיך אתה מודד את עצמך?

אליאס מהרי: מדידה היא בסוף בקבלת ההחלטות הרשותית.

סתיו שפיר: לא, איך אתה בסוף בודק שבאמת הייתה התקדמות?

אליאס מהרי: במשרדים ובנתונים.

אליאס מהרי: אני לא אבקש ממשרד החינוך, להגיד לו 'פלוני, ממוצא אתיופי, אני רוצה את הנתון שלו'.

אליאס מהרי: כל כיתה וכל מסגרת תיתן - - - כשאני הלכתי למפות עכשיו - - -

סתיו שפיר: כל מסגרת זה עדיין לשאול על אתיופים.

אליאס מהרי: כשאני מיפיתי בתי ספר יסודיים בעיר שלי, אחרי שעשינו מהלך וגברתי התנגדה לסגירה של בתי ספר מסוימים בעיר נתניה - - -

זיוה מקונן-דגו: בית ספר מצוין, בית ספר רש"י, לעומת בית ספר רמב"ם שהנתונים שלו היו במיצ"ב 1, לעומת בית ספר מצוין, שהיה נתון המיצ"ב שלו 10, והרשות בחרה לסגור את זה ולהכניס גרעין תורני במקומו לעומת להשאיר את בית ספר רמב"ם.

זיוה מקונן-דגו: לפחות לגבי נתניה אני הייתי מעורבת ואני יודעת הרבה מאוד.

זיוה מקונן-דגו: להקים תכנית מצוינת ליוצאי אתיופיה בנפרד למרות שיש הרבה תכניות מצוינוּת בנתניה, זו בעיה.

זיוה מקונן-דגו: למה התלמידים האלה, המצטיינים, לא יכולים להיות מעורבים בכל תכניות המצוינות?

אליאס מהרי: גברתי, זה לא הרשות, זה אנחנו בני הקהילה, שהקימו פורום והגענו למסקנה שבתי הספר האלה, אין להם קיום.

אליאס מהרי: כמו שרמב"ם ייסגר בעוד שנתיים וגם שז"ר ייסגר, זו תפיסה חברתית קהילתית בעיר נתניה.

זיוה מקונן-דגו: אבל אנחנו יודעים שהעיר נתניה עשתה הפרדה באותו רחוב, איזה בניינים יכולים לרשום את הילדים שלהם לבית הספר הזה ואיזה תלמידים יהיו בבית ספר אחר.

אליאס מהרי: זיוה, יש אזורי רישום שהם עוד משנות ה-50.

זיוה מקונן-דגו: לא, אבל לא באותו רחוב בניין מסוים שיש בו אתיופים, לך לבית ספר רמב"ם - - -

אליאס מהרי: על זה דיברתי, של מעורבות פוליטית, של חברות בוועדות, של למשוך חוטים, של לעשות דברים שקורים ברשויות מקומיות.

אליאס מהרי: אין מה לעשות, אנחנו לא היינו מעורבים ברשויות המקומיות בנושא הפוליטי ובכל מה שקשור.

זיוה מקונן-דגו: בתור רכז מוקד קליטה כמה שנים, שהפעיל את מוקד הקליטה ליוצאי אתיופיה ש - - -

אליאס מהרי: תקשיבי, אין לנו ויכוח, זיוה.

אליאס מהרי: את יורדת למקומות שהם לא נכונים.

אליאס מהרי: יש פה ויכוח ביני ובינך על תפיסת עולם.

אליאס מהרי: תפיסת העולם שלך היא - - -

זיוה מקונן-דגו: בסדר.

סתיו שפיר: חברים, אני חושבת שהנקודה הובנה.

זיוה מקונן-דגו: לא, אבל גברתי היושבת ראש, הסוגיה היא מהותית.

זיוה מקונן-דגו: תלמידים שנולדו בארץ והפערים שלהם הם כאלה, זה לא סביר שעוד פעם אנחנו נגיד שאנחנו נשאיר אותם בנפרד וניתן להם מענים כך וכך.

זיוה מקונן-דגו: צבא ההגנה לישראל לא יכול להקים תכנית נפרדת ליוצאי אתיופיה.

זיוה מקונן-דגו: אם זה צבא העם, יש לו את מגוון האוכלוסייה והוא צריך להקים את תכנית 'אמיר', שאני לא מכירה אותה, אני לא מכירה את התוכן שלה, יכול להיות שהיא תהיה מצוינת גם לבוזגלו וגם לאבוקסיס וגם לליפשיץ, שהרמה שלהם היא כמו טדסה.

זיוה מקונן-דגו: שתהיה.

זיוה מקונן-דגו: אבל לא הגיוני להקים תכניות, והיו שש תכניות לצבא הגנה לישראל להכנה לצבא של יוצאי אתיופיה, ומעל 70% מהחיילים היו מוסללים לתכניות האלה.

זיוה מקונן-דגו: זה לא סביר.

סתיו שפיר: יש הבדל מאוד משמעותי בין סימון באמת בתכניות ייחודיות ומופרדות לבין בדיקת נתונים, שזה דבר שאנחנו חייבים לעשות.

סתיו שפיר: אנחנו למשל פנינו למשטרה, למח"ש, פנינו למשרד המשפטים, כבר לפני שנתיים, שיפלח לנו את החלוקה הדמוגרפית והעדתית של בעיות של אלימות שוטרים כלפי אוכלוסיות.

סתיו שפיר: מאוד מאוד מאוד חשוב לדעת בדיוק איך מתקיימת החלוקה הזאת על אף שזה לא נעים, בגלל שאנחנו רוצים לדעת האם יש אזרחים בישראל שסובלים יותר מאלימות משטרתית על פני אזרחים אחרים.

סתיו שפיר: כשראינו מה קרה במחאה של יוצאי אתיופיה לפני שלוש שנים אז ראינו שהתשובה לזה, לצערנו, היא נכונה, שיש אוכלוסיות שהיד עליהם לצערנו הגדול קלה יותר כנראה בלפעול באלימות.

סתיו שפיר: אנחנו חייבים את הנתונים האלה - - -

זיוה מקונן-דגו: ואם אנחנו לא נדע - - -

סתיו שפיר: ואז אמרה לנו המשטרה, 'אנחנו לא יכולים לפלח את הנתונים, זאת אפליה'.

סתיו שפיר: אבל האלימות היא האפליה, לא הבדיקה של הנתונים.

סתיו שפיר: אנחנו חייבים נתונים אחרת אנחנו לא יכולים להשתפר.

סתיו שפיר: בבקשה.

נועם אשטו: קודם כל אני רוצה לברך על קיום הישיבה, אני חושב שהצוות של 'הדרך החדשה' עובדים קשה.

נועם אשטו: לא קל לעבוד בקהילת יוצאי אתיופיה, בוא נגיד את האמת, אבל להגיע לתוצאות שהמיפוי ישים אותה על השולחן זו עבודה סיזיפית.

נועם אשטו: אני יודע בדיוק מה הן עושות.

נועם אשטו: כשאנחנו מדברים על תכניות מבדלות, תכנית 'הדרך החדשה' זו תכנית, לטעמי, מאוד טובה, היא לא מבדלת והיא נכנסת לתוך כותלי בית הספר והיא גם מאתרת נשירה סמויה, אבל אנחנו כמתכללים, יוצאי אתיופיה, אנחנו מצפים מהמטה היישומי שיגלה שקיפות תקציבית.

נועם אשטו: אי אפשר לשלוח מתכלל לאתר תקציבים שנזרעו בכל משרדי הממשלה, זה לא ייתכן.

נועם אשטו: אם אתם רוצים שהתכנית תצליח אז תגבו אותנו בתקציבים, כל משרד ממשלה מה הוא קיבל.

נועם אשטו: כשאתה הולך לבקש את המיפויים לאותה תכנית הוא מחזיק את התכנית קרוב לחזה, הוא רואה אותך כאויב.

סתיו שפיר: מה זאת אומרת?

נועם אשטו: הוא לא משתף איתך פעולה.

נועם אשטו: גם הנושא של 'הדרך החדשה'.

נועם אשטו: אני עובד בעפולה והנושא של יוצאי אתיופיה, יש שם אינטגרציה מאוד טובה והחברה קולטת, אנחנו מצפים מהממסד שהוא יהיה כמו החברה הקולטת.

נועם אשטו: אם מקימים תכנית 'הדרך החדשה', להחליף תכנית מוקד קליטה ותכנית חומש, להבדיל מוקד קליטה היה צבוע, ידענו בדיוק מה התקציב, ידענו לשים אותו באיזה צרכים של יוצאי אתיופיה, אבל 'הדרך החדשה', עובד שנקלט ב-2005 באים היום ומגדירים אותו, הוא שייך ל'דרך החדשה'.

נועם אשטו: אבל איפה המשרות החדשות ב'דרך החדשה'?

סתיו שפיר: תסביר לי רגע איזה נתונים הייתם צריכים ולא קיבלתם?

נועם אשטו: אנחנו מצפים, כמתכללים, גם משרות, אנחנו מחפשים קב"ס יוצא אתיופיה, או מגשרים, לפחות בבתי ספר שיש בהם ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, שיאתר נשירה סמויה.

נועם אשטו: אנחנו מצפים גם שיהיה קשר בין ההורים לילדים.

סתיו שפיר: רגע, דבר דבר.

סתיו שפיר: מה המצב היום מבחינת משרות?

נועם אשטו: יש בעפולה צורך במשרות, פניתי לטלל שיש לנו משרות כאלה וכאלה ועדיין אנחנו לא מקבלים.

נועם אשטו: בנושא של משרות יש קיפאון.

סתיו שפיר: אגב, אני חייבת לשאול את טלל, ברשויות שבהן יש אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה, מה המספר של עובדים ברשות שהם בעצמם יוצאי אתיופיה?

סתיו שפיר: בדקתם את זה?

פנינה תמנו: את נגעת בשאלה הנכונה.

פנינה תמנו: בסוף 'הדרך החדשה' לא אמורה לייצר משרות, היא אמורה לדאוג שדברים מתבצעים ולכן אנחנו לא רוצים שיהיו, עוד הפעם, שיוצאי אתיופיה ייקלטו כפרויקטאלים בכל מיני פרויקטים - - -

סתיו שפיר: לא, דיברתי על עובדי רשות.

פנינה תמנו: לכן את שואלת את השאלה הנכונה, אם יש צורך הרשות אמורה לקלוט אותם לפי חוק ייצוג הולם ושם אנחנו ממש נופלים.

סתיו שפיר: יש לכם בדיקה של זה?

טלל דולב: עדיין לא.

סתיו שפיר: מישהו יודע להגיד לי מהרשויות אולי מה מספר העובדים?

אליאס מהרי: אצלנו יש 120 ומשהו עובדים ממוצא אתיופי.

סתיו שפיר: עובדים של הרשות?

סיגל ספירמן: אתה יודע באיזה דרגים יוצאי אתיופיה?

אליאס מהרי: יש מנהלת אגף אחת, מנהלי מחלקות יש כמה.

אליאס מהרי: אולי שם בדרגים של מנהלי אגף או מנהלי מִנהלות אנחנו לא שם בכלל, כמו שאין שום מנכ"ל ממוצא אתיופי בארץ.

פנינה תמנו: אז מה זה, מנקים?

פנינה תמנו: מטאטאי רחובות יש 100?

אליאס מהרי: לא, יש בכל המסגרות, עובדים מן המניין ב - - -

קריאה: ועדיין הם עובדי קבלן או הם מועסקים - - -

אליאס מהרי: לא, עובדי עירייה.

אליאס מהרי: אני הייתי עובד קבלן, הייתי עובד תאגיד, בתאגיד העירוני הייתי עשר שנים, הסגן בצוות שלי שעבד בתאגיד נקלט כעובד מן המניין.

סתיו שפיר: טלל, זה יהיה מאוד מאוד חשוב שאתם תעשו בדיקה על מה מספר העובדים ברשויות.

זיוה מקונן-דגו: יש חוק ייצוג הולם ברשויות המקומיות שעובדי עירייה - - -

סתיו שפיר: כן, טוב, אנחנו יודעים שזה לא מתקיים לגבי אף אוכלוסייה למעשה.

סתיו שפיר: בשביל שזה יתקיים צריך לבדוק את זה.

טלל דולב: למען השקיפות וההגינות, משרד הרווחה, כחלק מנתוני הבסיס שלו לגבי פעילות רווחה ברשות כן כולל את זה, זה חלק מהדאטה בייס שלו, ובמשרד החינוך יש עכשיו, לפחות בשני מחוזות, ניסיון למפות את הנושא של מורים יוצאי אתיופיה בתוך בתי הספר.

סתיו שפיר: יש משהו כזה כבר?

טלל דולב: אנחנו בהתחלה.

זיוה מקונן-דגו: קיבלנו נתונים לגבי מורים יוצאי אתיופיה, שגם המורים שמלמדים במרכזי קליטה, כמורים באולפן, משרד החינוך סופר אותם.

פנינה תמנו: כן, אבל זה משהו שאנחנו ביקשנו, את השיבוץ.

עירית בירן: כן, אבל הם קבועים במשרד החינוך, מחר האולפן ייסגר ותהיה להם עבודה אחרת, המשרד מחויב להם.

פנינה תמנו: לא, אבל אתם לא צריכים לספור אותם, את יודעת את זה, עירית, דיברנו על זה.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו מדברים על מורים במערכת החינוך, בתוך מערכת החינוך.

עירית בירן: קיבלתם את אלה שמקבלים משכורת במשרד החינוך, כמורים, יושבים אצלנו במצבת.

עירית בירן: אני לא אחראית על הנושא, אבל זה מה שקיבלתם ואנחנו רואים עלייה של קליטה.

עירית בירן: יש לנו כרגע עבודה על סיפור של דרג הביניים והכנה לקראת ניהול ויש קבוצה גדולה יפה שהשתלבו במחוזות.

עירית בירן: זה מעורב, זה של כל מיני שהם עכשיו דרג ביניים לקראת ניהול.

עירית בירן: בגלל ששמנו יעד למנהלי מחוזות ראינו שיבוץ מאוד יפה של מורים לתוך המהלך.

עירית בירן: אני מקווה שזה - - -

סתיו שפיר: כלומר אתם כן בודקים מספרים.

עירית בירן: אצל מורים זה יותר פשוט.

עירית בירן: רציתי להגיד שאנחנו לא מסמנים ילדים, גם הילד שלי או הילד שלך לא יהיה מסומן, לא יודעת אם יש לך בתיכון ילדים במגמות, הם לא יהיו מסומנים לפי מגמה.

עירית בירן: המקום היחיד שאנחנו מסמנים את המגמה זה כשמזמינים לו בגרויות.

עירית בירן: זה מה שניסיתי להגיד כמה פעמים, אני יכולה לדעת בסוף הדרך - - -

סתיו שפיר: אבל אז זה מאוחר מדי לשפר.

עירית בירן: בגלל זה אנחנו עושים עבודה איתם וביישובים - - -

סתיו שפיר: אם אנחנו יודעים שיש לנו מעט בתכניות מסוימות, שלשם אנחנו רוצים לכוון, אז אנחנו צריכים לשפר את זה בזמן אמת.

עירית בירן: אז בגלל זה זו עבודה מקומית, זו לא עבודה במטה, עושים רישום, עושים ברמת בית ספר.

סתיו שפיר: אז אתם ברשויות, יש לכם את המידע הזה?

עירית בירן: יש להם, הם אספו נתונים, הם ישבו עם מנהלי בתי הספר והם מקבלים בבית הספר, כמה ילדים באיזה מגמות, במיפוי.

סתיו שפיר: לכם יש את זה?

עירית בירן: הם בתהליך, חלק כבר גמרו, חלק - - -

אליאס מהרי: ביסודי או

סתיו שפיר: ביסודי עוד אין מגמות.

אליאס מהרי: לא, בתיכונים גם.

עירית בירן: עוד לא קיבלתם.

עירית בירן: אבל אנחנו בתכנית של איסוף הנתונים האלה.

עירית בירן: אבל עוד פעם, הם יקבלו את זה סטטיסטי, לא שמי.

סתיו שפיר: מה קורה ביגאל אלון בנתניה?

אליאס מהרי: יגאל אלון זה עוד מסגרת שצריכה להיעלם.

סתיו שפיר: היא צריכה להיעלם?

סתיו שפיר: זה בית הספר שלי.

אליאס מהרי: היא צריכה להיסגר.

אליאס מהרי: עוד הפעם, אנחנו התחלנו בתהליך של סגירה של בתי ספר שהם עתירי ילדים ממוצא אחד, נקרא לזה.

אליאס מהרי: ברחובות האלה או באזור הזה גרים יוצאי אתיופיה ומן הסתם זה אזור גיאוגרפי אחד אז נרשמו יותר מדי.

פנינה תמנו: מה זה, חפציבה?

אליאס מהרי: בקרית נועם.

סתיו שפיר: אז מה אתם עושים?

אליאס מהרי: אז זה בסדר שהוא גם בתכניות.

אליאס מהרי: יש שם 60%.

סתיו שפיר: לא הבנתי, אז אתם מפרקים את בתי הספר האלה?

אליאס מהרי: מבחינתנו אנחנו רוצים לפזר כמה שאפשר בכל בתי הספר בעיר.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים מה קרה עם אותם התלמידים שפוזרו מבית ספר סיני?

אליאס מהרי: בטח, יש מעקב.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו נשמח מאוד לראות את הנתונים.

סתיו שפיר: אני רק רוצה להבין מה קורה אחר כך.

סתיו שפיר: אתם מפזרים את בתי הספר האלה ו-?

אליאס מהרי: ומשבצים אותם בכל העיר, עם הסעות.

סתיו שפיר: ולמה לא להביא אנשים מאזורים אחרים בעיר לבתי הספר האלה?

אליאס מהרי: זה מה שניסו לעשות ברמב"ם, שהוא אמי"ת היום.

זיוה מקונן-דגו: לא אנחנו ניסינו לעשות, הרשות המקומית.

זיוה מקונן-דגו: אל תגיד שהאגודה ניסתה לעשות.

זיוה מקונן-דגו: האגודה הציפה את הסוגיות, שזה לא הגיוני בעיר נתניה, ש-5% בלבד יוצאי אתיופיה נמצאים והיו שישה בתי ספר מעל 50% תלמידים יוצאי אתיופיה, וכשנבדק ראינו - - -

פנינה תמנו: ו-18 גני ילדים לילדים רק יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אבל, גברתי היושבת ראש, ברשותך - - -

סתיו שפיר: אני רגע רק רוצה לתת לו לסיים, הוא היה באמצע משפט.

אליאס מהרי: חברים, כל מה שאת אומרת נכון, כל מה שהיא אומרת נכון.

סתיו שפיר: רק תסיים את התשובה.

אליאס מהרי: התחלנו בתהליך.

אליאס מהרי: בתי הספר האלה אז בזמנו, כשהחלטנו שהם לא יתקיימו, זה היה משהו שהוא קהילתי עירוני שלנו, שהחלטנו שאנחנו יוצאים למאבק אל מול משרד החינוך.

אליאס מהרי: באנו לפגישה עם המנכ"לית והיא די הייתה בסדר איתנו והיא תקצבה, כי לראש העיר לא היה כסף לשים.

אליאס מהרי: ומאותו זמן אנחנו סגרנו כבר שלושה בתי ספר, הילדים האלה מפוזרים ברחבי העיר, עכשיו יש לנו עוד תכנית של רמב"ם ושז"ר וגם יגאל אלון.

שושנה בן דור: והפתרון הוא לסגור בתי ספר?

אליאס מהרי: לפזר.

אליאס מהרי: כי סגל ההוראה - - - זו מערכת שאנחנו יודעים להסתכל עליה - - -

שושנה בן דור: ואז מעמיסים על בתי ספר אחרים במספרים גדולים.

סתיו שפיר: שנייה, אנחנו נחזור לזה.

אליאס מהרי: זה לא מספרים גדולים.

אליאס מהרי: במיפוי, זה 30, 40, 50 ילד בכל בית ספר.

אליאס מהרי: מתוך 400, 300 תלמידים.

זיוה מקונן-דגו: הסיפור הוא רמת בית הספר ולא מספר השחורים שנמצאים שם.

זיוה מקונן-דגו: זה הסיפור.

אליאס מהרי: זה מונח שאני לא משתמש בו.

פנינה תמנו: אבל, זיוה, את יודעת שזה הולך ביחד.

פנינה תמנו: אני רוצה לעשות את התגובה שלי קצת מסודר.

פנינה תמנו: אני רוצה לברך אותך על הוועדה ואני מברכת אותך על הוועדה כי זו פעם ראשונה שאני, לדעתי, נמצאת בוועדת השקיפות.

פנינה תמנו: אני יודעת על הדרך הארוכה שאתם עושים בכלל במעקב, שאת והצוות עושים במעקב אחרי תכנית 'הדרך החדשה' שהייתי שותפה ומובילה בתכנית מתוך הבנה משמעותית שבחמש שנים, לא חמש, אבל לפני ארבע שנים אנחנו מבינים שניצבנו מול צומת דרכים חשוב ואני חושבת שכולנו רתומים, גם אם אני שומעת את חילופי הדברים אנחנו מבינים שכולנו מכוונים בסוף לאותה מטרה.

פנינה תמנו: לעניין המעקב היום.

פנינה תמנו: אני גם מתנצלת שאיחרתי כי במקביל יש פה דיון אצל חבר הכנסת אלאלוף על שארית יהודי אתיופיה.

פנינה תמנו: אבל לעניין המוניציפלי, אתמול הגיעו אליי כמה נתונים מאוד מדאיגים וזה, עירית, חשוב שתשמעי, דקה אחת אני אקח מזמנך ואעבור לנושא הבא, בתי הספר שאין להם ולו יוצא אתיופיה אחד ויש להם תקציב צבוע ליוצאי אתיופיה שהם מקבלים אותו.

פנינה תמנו: זה דבר ראשון.

פנינה תמנו: מה שהגיע אליי באופן בדוק, זה דבר שצריך לבדוק.

פנינה תמנו: במקרה את יודעת מיהם?

פנינה תמנו: זה גם בתי ספר של הציונות הדתית וזה עוד יותר מדאיג אותי.

פנינה תמנו: לא יעשו פוליטיקה על הכספים של יוצאי אתיופיה אחרי שאנחנו הגענו בדם, יזע ודמעות, נלחמים על הקהילה הזאת, בין אם זה בהפגנות ובין אם מגיל צעיר צריכים לספוג את כל הלך הרוח והילדים שלנו והחלומות.

פנינה תמנו: אני לא צריכה להגיד לך, את מכירה אותי, את מכירה את הדברים שיש לי להגיד.

פנינה תמנו: אני מאוד משתדלת להישאר רגועה כי תחילת יום.

פנינה תמנו: לפני שאני עוברת למוניציפלי, חינוך.

פנינה תמנו: שאלת את שאלת המגמות, בואו נשאל שאלה אחת קודמת ועירית, חייבים לעשות על זה עבודה, ואני לא אכנס לדברים האחרים, האלימות שהילדים סופגים וכאלה, לאיזה בתי ספר בכלל הילדים יוצאי אתיופיה מוסללים?

פנינה תמנו: זה חוזר על עצמו, זה כבר שנים.

פנינה תמנו: אם אנחנו ניקח את הפילוח, ברגע שיש את המעבר מכיתה ו' ל-ז' שולחים אותם לבתי ספר סוג ב'.

פנינה תמנו: סליחה, זה לא נכון, כי אף בית ספר בעיניי הוא לא סוג ב'.

פנינה תמנו: האנשים שעושים את זה הם סוג ב'.

פנינה תמנו: שולחים אותם לבתי ספר המוחלשים ביותר, החלשים ביותר, שמלכתחילה ימצבו את עתידם ככזה שנקודת הפתיחה, גם אם יש להם סיכוי, גם אם ביסודי היה להם טוב, ברגע שהסללת אותם לבית ספר חלש אז לא יהיה להם טוב.

פנינה תמנו: גם אם ביסודי לא היה להם טוב, ברגע ששלחת אותם לבית ספר שהוא לא טוב אז עדיין לא יהיה לו טוב.

פנינה תמנו: מרבית הילדים יוצאי אתיופיה מוסללים לבתי ספר חלשים.

פנינה תמנו: לכן לפני שאלת המגמות אנחנו חייבים לבקש שתהיה פה שקיפות ובחינה, גם אם לא יפורסם, שתיקחו אתם את כל בתי הספר, הדירוג שלו, המיצ"בים, ואם תראו שבאופן סיסטמתי ילדים יוצאי אתיופיה נמצאים בבתי הספר שאחוז היציאה עם בגרות איכותית הוא נמוך, שם צריך לעשות דרשני.

פנינה תמנו: אין לנו שום בעיה שכלית, אנחנו כמו כל בני האנוש, ברוך ה', עם התפלגות נורמלית.

פנינה תמנו: זה דבר שאנחנו חייבים לשים.

פנינה תמנו: לגבי המוניציפלי, 'הדרך החדשה' לא נועדה לייצר משרות פרויקטאליות לבני הקהילה.

פנינה תמנו: שיהיה ברור, לא באנו לעשות סידורי משרה.

פנינה תמנו: באנו לשנות את מצבה של הקהילה, ואיך עושים את זה?

פנינה תמנו: האמת היא שזה גם בסגירת משרות פרויקטאליות.

פנינה תמנו: כשאנחנו מדברים על מגשרים, היה מאבק עיקש של המגשרים להפוך להיות חלק ממערכת החינוך וטוב שאנחנו בעיצומו של התהליך, חלקם הולכים לעשות לימודי הוראה.

פנינה תמנו: כשאנחנו מדברים על מוקדי הקליטה, מוקדי הקליטה צריכים להיות עובדים של הרשות, כשאנחנו מדברים על 'הדרך החדשה', זה לא תכנית חומש ב', לא יהיה ולא יקום, לא נחזור על אותן טעויות.

פנינה תמנו: עם כל הקושי.

פנינה תמנו: ואתם חושבים שלא היה מצב שהיינו צריכים להסתכל לאנשים בעיניים מהקהילה, שמאבדים את המשרה שלהם?

פנינה תמנו: הסתכלנו, אבל בין אם תשימו 30 איש שצריכים לאבד את עבודתם לבין גורלה של קהילה שלמה, צריך ללכת לכיוון הנכון באומץ רב.

פנינה תמנו: לכן, צר לי שהשלטון המקומי לא נמצא כאן ואם כל פעם ישלחו לנו את בני הקהילה להיות השכפ"ץ של השלטון המקומי, זה לא מקובל, אני חושבת שצריך להביא את ראשי הערים הגדולות - - -

אליאס מהרי: פנינה, נו באמת.

פנינה תמנו: שנייה, אליאס, אין לי ביקורת אליך, אתה יודע שיש לי הערכה רבה, לא קשור.

אליאס מהרי: איזה שכפ"ץ?

אליאס מהרי: את צריכה להעריך דווקא את בני הקהילה שלך שהם נציגי רשות.

פנינה תמנו: אני חושבת שאתה מוכשר, אני רוצה את ראש העיר שלך.

אליאס מהרי: היא לא תבוא.

פנינה תמנו: אליאס, עם כל הכבוד לך, אני לא כל כך שואלת אם היא תבוא או לא, אל תגיד לי אם היא תבוא או לא, אנחנו יודעים להביא אותם לכנסת.

סתיו שפיר: סליחה, מה זה היא לא תבוא?

סתיו שפיר: מה זה התשובה הזו?

פנינה תמנו: סליחה, אנחנו לא נמצאים עכשיו בישיבה של המועצה.

פנינה תמנו: אנחנו בכנסת ישראל וצריך להביא לפה - - - בוא נתחיל בשש הערים הגדולות.

פנינה תמנו: נביא את שש הערים הגדולות, שהם מקבלים לא מעט תקציבים של יוצאי אתיופיה, ואם הם לא יבואו אולי נסגור להם את התקציב.

פנינה תמנו: שיבואו וייתנו תשובות.

פנינה תמנו: זה מה שאני חושבת שצריך להיות.

פנינה תמנו: לי אישית מפריע שאני לא רואה פה דמויות בכירות של השלטון המקומי, שאחר כך יודעים להתבכיין, להתקשר אליי, ללכת לתקשורת, 'אנחנו קולטים, אין מענקים'.

פנינה תמנו: לא יודעת, זה נראה לי לא הגיוני.

סתיו שפיר: מסכימה.

סתיו שפיר: הזמנו גם את המרכז לשלטון מקומי, הגיעו?

קריאה: היו אמורים.

סתיו שפיר: רות?

קריאה: אני בדיוק הולכת להתקשר.

סתיו שפיר: אצלנו עושים צו הבאה ישיר.

סתיו שפיר: צריכים מביאים.

פנינה תמנו: צריך את הכלים של הוועדה לביקורת המדינה.

סתיו שפיר: לאף ועדה בכנסת אין באמת את הכלים - - -

פנינה תמנו: ביקורת המדינה, יש להם שם - - -

סתיו שפיר: לא, יש חובה להגיע, אבל החובה הזאת, בגלל שאין סנקציות - - -

פנינה תמנו: זה הזמן לשנות את החוק.

סתיו שפיר: בוודאי, הם חייבים להגיע, אבל אין סנקציות.

סתיו שפיר: האמת היא שהגשתי הצעת חוק ביחד עם כל יושבי ראש הוועדות האחרות כדי שתהיה סנקציה במקרה שהם לא מגיעים, כי הדבר הזה הוא בלתי נסבל.

סתיו שפיר: אבל אני חייבת להגיד, גם מהזירה שלכם כנציגי הרשות, יש משמעות מאוד מאוד גדולה לזה שראש הרשות או ראשת הרשות במקרים הנדירים שבהם יש ראשת רשות, אבל זה לא קשור, שמי שעומד בראש יבוא ויראה את הנכונות, את ההבנה, את הרצון להתעמק בנושא כדי לקדם אותו.

סתיו שפיר: ברשויות שבהן יש אחוזים גבוהים מהקהילה, ראוי שלראש הרשות תהיה עמדה מאוד מאוד מורכבת ורצינית בעניין ושיראה את פרצופו.

סתיו שפיר: זה לא רק קשור בזימון של הכנסת.

טלל דולב: מרבית ראשי הרשויות כן מעורבים.

פנינה תמנו: אז שיבואו.

זיוה מקונן-דגו: השאלה האם באמת הם לוקחים אחריות ומי באמת מופקד לפקח ולראות ולעקוב, או שמבחינתם יש רכז ושהוא יעשה את העבודה.

סתיו שפיר: יש מעורבות של לשבת בישיבות עבודה עם משרדי הממשלה ויש את המעורבות של לעמוד מול הציבור ולמסור דין וחשבון, שזה סוג אחר לגמרי של מעורבות ואני חייבת להגיד, האופציה השנייה היא אופציה חינוכית יותר, נקרא לזה, כלפי ראש הרשות, כי אז הוא צריך לפגוש את מי שגם נמצאים בשטח ועובדים.

פנינה תמנו: חברי כנסת.

סתיו שפיר: סיגל, רצית להגיד משהו?

סיגל ספירמן: כן, רציתי להתייחס לכמה מהנקודות.

סיגל ספירמן: קודם כל תודה רבה על הדיון, אבל כן מבחינת הסוגיות השונות של השקיפות שעלו פה, אני כן חושבת שיש כמה סוגיות שכן חשוב טיפונת יותר להעמיק בהם.

סיגל ספירמן: אז קודם כל דיברנו על הקשיים ביישום והבעיות השונות שיש ביישום.

סיגל ספירמן: אני חושבת שברמת המקרו באמת המצגות מרשימות ואפשר לראות שם המון פרטים והמון נתונים, אבל יחד עם זאת יש סוגיות מהותיות שעולות מהדבר הזה.

סיגל ספירמן: יש פה שני דברים שונים, האחד זה איך אני, אם אני רוצה לבדוק מגמות שונות, ואני יודעת לעשות גוגל וללכת לכל משרד ומשרד וללכת למקומות מסוימים, שיש בהם פילוחים, ואני יודעת ממי אני צריכה לבקש נתונים ועם מי אני צריכה לריב על נתונים, אז הרבה מאוד מהפעמים אני מקבלת את זה.

סיגל ספירמן: אבל גם כשאני חושבת על הרמה של נמצא אזרח, הוא נמצא ברשות שלו, הוא רוצה לדעת מה יש לו, מה אין לו, מה מתוקצב על ידי מי, אני חושבת שכל המקום הזה שאנחנו רואים על הסללה זה תוצאה של הדבר הזה.

סיגל ספירמן: בסופו של דבר אנחנו ראינו באחת המצגות של הביצוע, אחת מתכניות הביצוע הכי טובות, היה 89%, עם הירוק הכי גדול, של ה-ENP.

סיגל ספירמן: ה-ENP זה הפרויקט הלאומי, שזה בעצם תכנית מבדלת שמבוצעת באחת הרמות הכי גבוהות מכל התכניות שהיו על המסך הזה.

זיוה מקונן-דגו: שהיא אמורה להיסגר.

סיגל ספירמן: אם אני נמצאת ואני באה לרשות ואני רוצה לדעת איזה פרויקטים של תגבור יש לי, האם יש לי כל מיני אופציות שחלק מהן הן של ההסללה של יוצאי אתיופיה וחלק מהן הן טובות מאוד, עם תוצאות טובות מאוד שמוצעות לכל האזרחים.

סיגל ספירמן: האם יש לי את האופציה הזו או האם פשוט קובעים בשבילי מה יש.

סיגל ספירמן: אם אני צריכה עובדת סוציאלית, האם אני יודעת שיש לי אופציה ללכת לכל עו"ס בתכנית הרווחה של העיר, או האם שמים אותו בעו"ס מאוד מסוים כי זה מה שהחליטו - - -

זיוה מקונן-דגו: של 'הדרך החדשה'.

סיגל ספירמן: של 'הדרך החדשה' שפתחה תקציבים לזה.

סיגל ספירמן: אני חושבת שגם שולחים למתכללים, אם אני מדברת עם מתכללים שונים ברשויות שונות, גם כל אחד נותן לי תשובה אחרת, אחד אומר לי 'כן, יש לי עו"סים של 'הדרך החדשה'', אחר אומר לי 'לא, אסור לי שיהיו לי עו"סים של 'הדרך החדשה', יש לי - - -', אם כל אחד נותן לי תשובות אחרות ואין שום מקום אחד שאני יכולה ללכת ולראות מה הזכויות שלי ברשות מסוימת זו בעיה.

סתיו שפיר: כן, הובן.

סתיו שפיר: למה הדבר הזה לא יכול להיפתר?

סתיו שפיר: זה מאוד פשוט.

טלל דולב: איזה דבר?

סתיו שפיר: להציג פשוט את כל רשימת הזכויות, כל התכניות, מה המצב שלהן, באינטרנט, מקום שכל אחד יכול לגשת אליו.

סיגל ספירמן: ומה ההישג שלהן?

סיגל ספירמן: תכנית טובה או לא תכנית טובה, שאני אוכל לבחור.

טלל דולב: ככה, אני רוצה לעשות פה שתי הבחנות כי אני חושבת שמאוד חשוב לעשות כאן שתי הבחנות.

טלל דולב: המעקב והבקרה שאנחנו עושים מתייחס לתכניות שהן פועלות במסגרת החלטות הממשלה ודברים נוספים שתוך כדי התהליך נוספים, אבל להחלטות הממשלה או לסביבה של החלטות הממשלה.

טלל דולב: קודם כל זה נכון שבכל רשות יש משהו אחר.

טלל דולב: כאשר המשרדים עשו את ההקצאה, יש שש רשויות שיש בהן עו"ס של 'הדרך החדשה' ועוד תשע רשויות שיש בהם עו"ס בית ספר של 'הדרך החדשה' ובכל הרשויות האחרות אין עו"ס של 'הדרך החדשה'.

טלל דולב: התקציבים האלה מועטים, אנחנו מדברים פה מבחינת הבקרה שאנחנו עושים, הבקרה שאתם מקבלים מה יש ומה אין, זה 200 מיליון שקל בשנה.

טלל דולב: זה לא מעט, אבל יחסית למה שאמור לעמוד לרשות יוצאי אתיופיה ברשות זה טיפה בים.

טלל דולב: אחד הדברים שאנחנו כל הזמן מדברים ומתכננים, גם אליאס וגם נועם יודעים, אנחנו רוצים בקרה מצוינת על ה-200 מיליון, אבל המטרה של התכנית היא לפתוח בפני אזרחים יוצאי אתיופיה את ה-200 מיליארד, או את כלל השירותים שנמצאים ברשות.

טלל דולב: עכשיו, פה המיפוי הוא תחילת הדרך.

טלל דולב: התפיסה שנוצרת בקרב האנשים בוועדות הרשותיות, אולי אליאס ירצה אחר כך לדבר על הדברים שהם עושים בתחום הנוער, דווקא לפתוח את התכניות הכלליות, לפתוח את התכניות של יוצאי אתיופיה לציבור הכללי ולעשות מערכי שירותים שבאמת מאפשרים ליוצאי אתיופיה ליהנות מיתר התקציבים ביישוב.

טלל דולב: אני אתן עוד פעם את הדוגמה מנתניה, דוגמה אחרת, בית ספר יסודי, תכנית חדשה מאוד של חיזוק ההון האנושי.

טלל דולב: הולכים לאותו בית ספר עם ארגון יוצאי אתיופיה ותקציבים כלליים.

טלל דולב: זה לא החלטות ממשלה, זה תקציב כללי.

טלל דולב: למה?

טלל דולב: כי התכנית בדיוק מתאימה לאותו בית הספר.

טלל דולב: המטרה שלנו היא כן שקיפות ויידעו מה פעולות הממשלה, כל רשות קיבלה וכל מתכלל קיבל ואני יודעת, נועם, שאתם נתקלים בקשיים כי לפעמים אנשים לא רוצים לשתף פעולה, אבל קיבלו מפרט של כל מה שהממשלה אמורה לעשות ברשות, אחרת הם לא יכולים לעשות בקרה.

טלל דולב: אז המתכללים יודעים את זה, האזרחים - - -

סתיו שפיר: כן, אבל המתכללים הם לא המפקחים.

טלל דולב: גם המפקחים יודעים את זה.

סתיו שפיר: לא, המתכללים הם לא מי שאמורים לפקח על התכנית.

טלל דולב: ברור, המפקחים של המשרדים אמורים לפקח על התכנית.

סתיו שפיר: אבל אז נוצר מצב - - -

פנינה תמנו: אבל זה לא נכון, אתם מבינים שהם לא מפקחים?

סתיו שפיר: טלל, אבל זה קצת חוזר לדיון, את זוכרת את הדיון הראשון שעשינו על התכנית?

סתיו שפיר: אמרת את זה גם בתחילת הישיבה, מאז חל שיפור מדהים ואני חושבת שאת עשית ועושה עבודה מעולה וראו שגם לקחתם את הדברים והשתמשתם בדברים שהיו בוועדה ודברים שעלו והקשבתם והלכתם ויצרתם לזה פתרונות.

סתיו שפיר: אחד הדברים שעלו אז בוועדה הראשונה היה בעיקר שיש בלגן, שיש המון משרדים, כל אחד קיבל איזה תקציב, אף אחד לא יודע בכמה תקציב כל משרד השתמש ומה קורה עם זה ואז התקציבים לא מנוצלים.

סתיו שפיר: זה לא המתכללים שיודעים לפקח על זה.

טלל דולב: אבל זה לא המתכללים מפקחים על זה, המתכללים הם חלק מהמערך.

פנינה תמנו: ברשות?

פנינה תמנו: יש רשויות שלא לוקחות ברצינות או שיש מתכללים שפונים אליי, ואת יודעת את זה, ואומרים לי 'אין לי גיבוי, לא של המנכ"ל, לא של ראש העיר, אף אחד לא סופר אותי'.

טלל דולב: נכון, ואז - - -

פנינה תמנו: בואי, צריך להגיד את האמת, ואז מה עושים?

פנינה תמנו: זאת השאלה.

טלל דולב: ואז במקומות כאלה, שזה מה שקורה, ויש לנו גם ניסיון מנתניה באעניין הזה, אנחנו באים ואנחנו יושבים עם - - - מי זה?

טלל דולב: סמנכ"לית משהו וכל ראשי המחלקות והמפקחים של משרד החינוך - - -

פנינה תמנו: וזה עזר?

טלל דולב: כן.

טלל דולב: עזר או לא עזר?

נועם אשטו: עזר מאוד.

טלל דולב: עזר.

טלל דולב: אנחנו יושבים איתם.

טלל דולב: יש הרבה רשויות.

טלל דולב: אנחנו מגיעים.

טלל דולב: אמרתי, אנחנו היינו עד היום בישיבה אחת לפחות בכל הרשויות.

טלל דולב: אני לא אכחיש, יש רשויות שבא סגן ראש עיר או מנכ"ל רשות ואומר 'קודם שיוצאי אתיופיה יתארגנו ואז אני אמנה מתכלל' ואז אנחנו צריכים לבוא ולהגיד 'אדוני ראש העיר', או סגן ראש העיר, או מנכ"ל או מי שזה, 'אני ואתה' וזה ציטוט, 'אני ואתה נושאים משרה ציבורית, זו אחריות שלנו, קהילה יכולה להתארגן או לא, זה לא קשור לעניין'.

טלל דולב: עכשיו יש מקומות שיש הרבה עבודה ויש מקומות שלמתכללים הרבה יותר קשה וכל המתכללים האלה כולם עובדים מקסימום 11 חודש וצריכים לייצר שיתופי פעולה ולהכיר את כל מערך השירותים ולהביא אנשים שייפתחו בפניכם.

טלל דולב: זו עבודה, זה לא עכשיו אמרתי עכשיו נעשה.

סתיו שפיר: ברור.

טלל דולב: אבל אני חושבת שזה המערך היחיד שאפשר יהיה לבנות עליו שבסופו של דבר אנשי המקצוע ברשויות המקומיות יבינו את המסר.

טלל דולב: כשבא מתכלל ואומר לי 'הלכתי לבדוק, אני לא מאמין להם', 'הלכתי לראות', ומתכלל שאיננו יוצא אתיופיה, 'הלכתי לראות, ראיתי שבאמת יש'.

סתיו שפיר: כן, אבל מתכללים הם במשרה מאוד מאוד חלקית.

טלל דולב: נכון, אבל מערך הפיקוח של הדבר הזה הוא מפקחים של המשרדים, ראשי מחלקות ברשויות המקומיות שהמתכללים מרכזים אותם ואנחנו.

טלל דולב: זה מערך הפיקוח.

סתיו שפיר: אז בשביל זה חייבים שהדברים האלה יהיו חשופים לציבור כדי שנוכל לפקח.

טלל דולב: אני לא חושבת שיש בעיה לחשוף דברים לציבור.

סתיו שפיר: אז בואו נחשוף את זה.

טלל דולב: מה שלא הייתי רוצה זה לחשוף את התכניות שבתוך החלטות הממשלה בנפרד מכלל השירותים ברשויות, כי זה מייצר לי בעיה.

סתיו שפיר: אפילו ברמה של הדברים שהצגתם, על סגירת בתי - - -

זיוה מקונן-דגו: אני חושבת שקודם כל, למה המיפוי שעושה משרד ראש הממשלה, המיפוי היישובי של כלל התכניות, כדי לראות איפה יוצאי אתיופיה נמצאים שם, במקום לעשות מיפוי של התכניות של יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: לא, היה את זה.

פנינה תמנו: זיוה, כמה שיעור השתתפות של יוצאי אתיופיה בתכניות היה, יש את זה.

זיוה מקונן-דגו: לא, אני רוצה שיהיו את כל התכניות ברשות המקומית.

טלל דולב: אבל זה מה שיש.

זיוה מקונן-דגו: לא.

פנינה תמנו: יש, היה מיפוי, אני אומרת לך, שדרשנו.

פנינה תמנו: זיוה, דרשנו וראינו שיש אחוז השתתפות נמוך.

זיוה מקונן-דגו: נמוך, אז למה לא באים ואומרים 'אנחנו רוצים להכניס את יוצאי אתיופיה - - -

פנינה תמנו: אז אמרו, את זה יש.

סתיו שפיר: רגע, אני מצטערת, אנחנו פשוט ממש לקראת סיום ויש לי עוד כמה שאלות שהגיעו מחוץ לוועדה.

סתיו שפיר: אני לא יכולה לשמוע כך אף אחד.

טלל דולב: אני חושבת שבכל זאת - - -

זיוה מקונן-דגו: - - - לא של הרשויות המקומיות, יש תכניות של יוצאי אתיופיה.

טלל דולב: גם וגם, עשו גם וגם.

זיוה מקונן-דגו: אבל כשמציגים פה - - - זה של יוצאי אתיופיה, אז אני - - -

טלל דולב: כן, אבל אני לא יכולה לעשות מעקב על כל מדינת ישראל.

זיוה מקונן-דגו: לא, אבל כאן אנחנו רוצים שיוצאי אתיופיה יהיו חלק ממדינת ישראל, זה מה שצריך להיות, מה נעשה?

טלל דולב: לכן זה המיפוי שנעשה ברשויות.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו - - - שהוחלט, זה שמפסיקים את מדינת יהודי אתיופיה בישראל.

זיוה מקונן-דגו: זה הכול.

טלל דולב: ולכן אני מאוד מהססת לפרסם באתר האינטרנט של הרשות, 'אלה התכניות של 'הדרך החדשה',', כי זה - - -

פנינה תמנו: לא, אנחנו גם לא מעוניינים.

טלל דולב: כי מצד אחד זה מייצר שקיפות ומצד שני זה מחזק דווקא את התפיסה של הבידול ושיש תכניות מיוחדות ליוצאי אתיופיה.

טלל דולב: יש פה איזון שצריך לחתור אליו.

סתיו שפיר: טוב.

סתיו שפיר: אבל יש לי רגע שאלה שאני - - -

טלל דולב: אבל המידע קיים.

סתיו שפיר: התכנית מלגות לשינשינים יוצאי אתיופיה במכינות אופק ובשנת שירות, הבנתי שהמלגות האלה מתעכבות במשרד החינוך?

טלל דולב: את יודעת לענות על זה או שאני אענה?

טלל דולב: כי אני יודעת.

עירית בירן: אני לא יודעת.

טלל דולב: לא, כי נציגת מינהל חברה ונוער לא פה, אבל המלגות אכן מתעכבות.

סתיו שפיר: למה?

טלל דולב: איזה שהיא סיבה בירוקרטית שלא ברורה עד הסוף, אבל בישיבה בשבוע שעבר החליטו להביא לזה עוד כוח אדם ולסדר את זה.

פנינה תמנו: כולל המכינות?

סתיו שפיר: כן, מכינות ושנת שירות.

סתיו שפיר: מתי זה יסודר?

טלל דולב: מתי זה יסודר?

טלל דולב: הם אמרו ממש עוד חודש.

סתיו שפיר: עוד חודש?

סתיו שפיר: לאיזה שנה זה?

טלל דולב: לצערי לשנה הקודמת.

סתיו שפיר: נגמרת השנה.

עירית בירן: הרעיון היה שכשהם יגיעו למכינות גם לעזור להם, כי ככה זה יושב על ההורים.

סתיו שפיר: לא, ברור, אבל נגמרת השנה.

טלל דולב: לא, אבל הם מגיעים למכינות.

טלל דולב: הבעיה היא של המכינות, לא של האנשים.

סתיו שפיר: מה זאת אומרת?

טלל דולב: הבעיה היא לא של יוצאי אתיופיה עצמם, אלא מי שעושה את המכינה זה המכינה.

סתיו שפיר: כן, אבל כשמכינה לא מקבלת תקצוב אז המכינה נמצאת בסיכון של לא להיות מסוגלת להמשיך לעשות את זה.

פנינה תמנו: הבעיה תהיה של יוצאי אתיופיה כי שנה הבאה לא ירצו לקבל יוצאי אתיופיה.

סתיו שפיר: והבעיה היא גם שהתקציב הזה, התקציב של המכינות ושנת השירות, על כל החלקים, חוץ מבציבורים מסוימים ששם משום מה אין בעיות בירוקרטיות, אבל התקציב של רובן מתעכב כל הזמן, מגיע בסוף שנה, לא מגיע, ואז יוצא שמכינות ושנת שירות, שזה באמת מהפרויקטים הכי יפים שיש בחברה הישראלית, חד משמעית, לא יכולים לתפקד.

סתיו שפיר: אי אפשר לתפקד כשאי אפשר לצפות את התקציב קדימה.

סתיו שפיר: התקציב של ארגוני הנוער עד עכשיו לא נסגר, של השנה הקודמת.

טלל דולב: התקציב של ארגוני הנוער אושר, זה משהו אחר.

סתיו שפיר: אושר תקציב נמוך מהתקציב שהיה אמור להיות מאושר.

פנינה תמנו: לא, על 'הדרך החדשה' לא - - -

סתיו שפיר: לא, אני לא מדברת על 'הדרך החדשה', אני מדברת על כל ארגוני הנוער.

פנינה תמנו: שאלה נוספת, גברתי היושבת ראש, לא נשאר לנו הרבה זמן - - -

סתיו שפיר: רגע, אני רוצה להבין מה משרד החינוך מתכנן לעשות.

עירית בירן: אני לא יודעת, גילי דנה לא כאן ו - - -

טלל דולב: משרד החינוך עושה מאמץ מרוכז להוציא את התשלומים.

סתיו שפיר: עד סוף יוני?

טלל דולב: לא עד סוף יוני, סוף יוני זה מחר.

סתיו שפיר: עוד שבועיים.

טלל דולב: זו תשובה של מינהל חברה ונוער שנתנו לי בשבוע שעבר.

סתיו שפיר: שעד סוף?

טלל דולב: הם לא אמרו לי עד סוף יוני.

טלל דולב: אמרו לי בחודש הקרוב, אז אני לא יודעת.

סתיו שפיר: אז עד מתי?

טלל דולב: אני אבדוק ואני אחזור אלייך.

סתיו שפיר: אוקיי.

פנינה תמנו: אנחנו לקראת הקיץ, החופש הגדול, אני מאוד מוטרדת ממה שהולך להיות עם הילדים בקיץ, הרי יש תקציב במשרד הקליטה ופעם אחר פעם אנחנו רואים שלא נותנים את זה בזמן, שהילדים לא יסתובבו חודשיים.

פנינה תמנו: אני מדברת על הילדים בעיקר של העולים, שלא יסתובבו ברחוב או חלילה יהיו חשופים לסכנות רק בגלל שלהורים שלהם אין כסף לשלם לקייטנות.

פנינה תמנו: אנחנו צריכים לראות מה עושים עם הדבר הזה.

פנינה תמנו: ואני פעם אחר פעם אומרת את זה לאורך השנה, לא נזכרת לקראת הקיץ.

פנינה תמנו: יש פה משהו מאוד מאוד אבסורדי כי יש את הכסף, אבל איכשהו זה לא מגיע לרשויות.

סתיו שפיר: מישהו יכול להסביר?

נועם אשטו: אני חושב שתכנית 'הדרך החדשה' היא תכנית מאוד נכונה, היא משקפת והיא משלבת, רק מה שאנחנו מצפים ממטה היישום, כבוד היושבת ראש, לחזק את התכנית שתצא לפועל.

נועם אשטו: ללא החיזוק של הוועדה ושל המטה ברשויות המקומיות היא תהיה בדיוק חומש.

נועם אשטו: אני כבן הקהילה התחלתי את המיפוי בנוער, אנחנו כבר מסיימים, מגיעים לוועדה עליונה, יש שיתוף וזה גם נתן לנו מיפוי לדעת בדיוק איפה נמצאים יוצאי אתיופיה, לא רק ברשות, גם מעבר לרשות, בבתי חולים, בכל הארגונים שישנם.

נועם אשטו: יש שילוב, אבל מה שאמרה עכשיו פנינה בנושא של הקייטנות, חבר'ה, אם יש בן הקהילה שהרשות מסמיכה אותו, נותנת לו את הכלים - - - קהילת יוצאי אתיופיה בעפולה משלמים לקייטנה 100 שקל לשלושה שבועות.

נועם אשטו: אז אני חושב שמה שאמרה פנינה זה נכון, אבל חיזוק של מטה היישום את המתכללים והתכנית תצליח ותביא תוצאות טובות.

סיגל ספירמן: אני רוצה להגיד, דיברו על מיפויים שקיימים וקיימים, אני רוצה לתת דוגמה של שבוע שעבר, פנו אליי מרשות איקס, מישהי שעובדת במשרה מסוימת ברשות, היא ביקשה ממני נתונים לגבי הרשות שלה, לגבי הדבר שהיא עוסקת.

סיגל ספירמן: זה מאוד נחמד שהיא פונה אליי ואני ממש אשמח לעזור לה כי אני רוצה לעזור לה בצורה הכי טובה, שתעשה תכנית טובה, אבל המנגנון הזה שבו היא פונה אליי שאני מגזר שלישי, לקבל ממני נתונים על המיפוי שלה, יש פה איזה שהיא בעיה אם גם היא לא יודעת למצוא את זה בעצמה.

סתיו שפיר: צודקת.

סתיו שפיר: אתה רצית להעיר משהו ולא נתתי לך?

סתיו שפיר: מאיפה אתה?

גונן ירום: אני חושב שנגעת בישיבה הזאת בנקודה מאוד מאוד חשובה, והיא העניין של מדידה.

גונן ירום: לדעתי כל התכניות יכולות להיות מצוינות, אבל אין בהן מדידה.

גונן ירום: צריך שתהיה מדידה לכל תכנית בתחילת התכנית, באמצע ובסוף.

גונן ירום: רוב המדידות שנעשות פה בתכניות זה כמה כסף ניצלתם.

גונן ירום: עכשיו, זה שניצלו כסף, יש משכורת, יש עובדת סוציאלית שעובדת באיקס, אז אחלה, אז יש שם עובדת סוציאלית, זה אפקטיבי?

גונן ירום: זה תרם לקהילה?

גונן ירום: זה עזר?

גונן ירום: לא יודעים, לא מודדים את זה.

גונן ירום: עד שלכל תכנית, לכל הפעולות של 'הדרך החדשה' לא תהיה תכנית מדידה מסודרת בכל משרד ובכל רשות - - -

סתיו שפיר: מה תפקידך במשרד?

גונן ירום: אני עוסק בתכנון ותקצוב.

סתיו שפיר: בתקציבים שעוברים לרשויות דרככם יש מדידה כזו?

גונן ירום: הבאנו השנה מישהו ספציפי, הבאנו אותו מהלמ"ס, הוא עכשיו בונה מדידה לכל התכניות שיש לנו במשרד.

גונן ירום: זה יכול להיות למשטרה, לכבאות, לשב"ס, בלי קשר לתכנית הזאת ספציפית, גם לזאת הוא מגיע.

גונן ירום: אבל הבנו שאחד הדברים שאנחנו צריכים לעשות בשביל להיות אפקטיביים זה לעשות מדידה נכונה לכל תכנית ולכל תכנית יתאים סוג אחר של מדידה.

סתיו שפיר: נכון.

סתיו שפיר: מאוד מסכימה ועם זה נסכם את הדיון.

טלל דולב: אני רק כן אציין שלכל תכנית יש מדדים.

טלל דולב: לכל משרד יש גם את מדדי בייס ליין, מדדי תוצאה - - -

סתיו שפיר: תציגו אותם.

טלל דולב: מפורסמים בספר התכניות.

סתיו שפיר: לא, במקרה הזה זה מדדים מצומצמים, אנחנו רוצים להסתכל ממש על תכנית תכנית.

טלל דולב: לא, זה יש בחלק מהתכניות.

סתיו שפיר: מכירים את המדדים של התכניות.

אלמו אבנט: אני רוצה להתייחס לגבי הקייטנות.

אלמו אבנט: בתחילת השנה, שנת 2018, המשרד חילק שלושה וחצי מיליון שקל לכל הרשויות שבהן יש עולים עד 15 שנה בארץ, בין היתר גם לפעילות קייטנות.

אלמו אבנט: אנחנו לא מחליטים לרשות מה להפעיל, היא מחליטה בעצם - - -

פנינה תמנו: אבל פה בדיוק הבעיה, הם באים לרשות, אומרים להם 'אם תרצו, תשתמשו - - -

אלמו אבנט: לא, זה לא נכון.

פנינה תמנו: אני יודעת כי אני הייתי בשיג ושיח עם המשרד שלכם, אומרים 'אם תרצו אתם יכולים להשתמש לקייטנות, ואם לא, אתם יכולים לשמור את התקציב לדברים אחרים'.

פנינה תמנו: אז אותו אגף קליטה ברשויות, תקשיב מה הם עושים.

פנינה תמנו: אגף הקליטה ברשויות, שסליחה, לא נשלט על ידי יוצאי אתיופיה, אומר 'אוקיי, אפשר להשתמש בזה לדברים אחרים'.

קריאה: לא כולם, פנינה, לא גורף.

סתיו שפיר: חבר'ה, פנינה, מתחילה מליאה, אני אהיה חייבת לסיים את הדיון.

סתיו שפיר: אני רק רוצה לשמוע אם זה ככה באמת.

אלמו אבנט: פעם אנחנו היינו מגדירים נגיד לפי אחוזים, אחוז כזה הולך לקייטנה והייתה בעיה בתוך הרשות, הם אמרו 'אתם מחליטים לנו מה לעשות ואנחנו לא יכולים להציע', אז מה עשינו?

אלמו אבנט: אמרנו 'אתם יודעים בעצם את הצרכים שלכם, אתם תחליטו מה לעשות', כל רשות עושה את התעדוף שלה ואנחנו מאשרים את זה.

סתיו שפיר: ויש לכם מעקב שהם באמת העבירו את זה לצרכים הנכונים?

סתיו שפיר: למשל לקייטנות?

פנינה תמנו: על הקייטנות אין לכם שום מעקב.

פנינה תמנו: זה לא בושה להודות שאין לכם שום מעקב, כי אני הולכת ובודקת את זה כל שנה.

זיוה מקונן-דגו: משרד הקליטה לא נותן שום מידע ואין לו מעקב.

פנינה תמנו: ילדים נשארים ברחוב, ברחוב.

פנינה תמנו: כאשר אני רואה ילדים על הגדרות בבוקר, כשאני באה לשים את הבן שלי בקייטנה ואני אומרת להם 'למה אתם לא בפנים?

פנינה תמנו: ' כי המתנ"ס אמר שאין כסף והילדים האלה לא רואים בריכה כל החודשיים ואחר כך הם נמצאים משוטטים ומנוצלים, אתם צריכים לדעת שאתם כן תגידו לרשות מה לעשות.

פנינה תמנו: סליחה, הילדים האלה לא יישארו ברחוב.

אלמו אבנט: תשמעי, זאת אפשרות אחת להגיד מה לעשות, אבל התקציב חוזר אלינו והוא לא מנוצל.

אלמו אבנט: זה לא חכם לדעתי להגיד 'תעשה' והיא לא עושה - - -

סתיו שפיר: לא, אבל הדבר הנכון לעשות זה שתבדקו אחר כך כמה הרשויות באמת השקיעו בקייטנות ואם יש מצב שלילדים אין קייטנה.

סתיו שפיר: אם אתם נותנים את החופש, לעשות את זה עם פיקוח.

אלמו אבנט: זה אפשר - - -

פנינה תמנו: גברתי היושבת ראש, אני לא מבקשת שיבדקו, אני רוצה שידאגו שהקיץ הזה ילדים לא יהיו ברחוב.

סתיו שפיר: רות, את הגעת מאוחר.

סתיו שפיר: חיפשנו אותך קודם.

רות דיין מדר: הייתי בוועדת כספים בנושא של היחידות להתפתחות הילד, זה היה דיון מקביל.

פנינה תמנו: אתם גם אשמים, זה בכלל לא מעניין אתכם הקייטנות, שמונה חודשים, עשרה חודשים יעשו עבודה ואחר כך חודשיים מחרבים הכול.

רות דיין מדר: גברתי יושבת ראש הוועדה, חברת כנסת, ארגונים ומשרדי ממשלה.

רות דיין מדר: תראו, סוף סוף אנחנו נמצאים במקום מצוין שבו נותנים לרשות המקומית לבחון את הצרכים שלה ולבנות את התכניות בפיקוח של משרדי הממשלה, כי הכספים הם גם כספים של משרדי ממשלה.

רות דיין מדר: אבל מעבר לתכניות ולכספים של משרדי הממשלה, כמו שטלל אמרה, המטרה היא שהילדים שלנו, הילדים יוצאי אתיופיה, ישולבו ויהיו חלק מהמערך הרגיל ומכלל השירותים שהרשות המקומית נותנת לכלל הילדים ובהתאם לצרכים.

רות דיין מדר: אז אי אפשר, חברת הכנסת פנינה, להחזיק את הדברים האלה משני הקצוות, פעם אחת להגיד שיש שיקול דעת לרשות המקומית לראות את הצרכים שלה ולתת מענה בהתאם לצורך, ופעם שנייה להגיד למשרד הקליטה 'לא, את תבדקי אם היא צריכה קייטנה או לא צריכה קייטנה'.

פנינה תמנו: הם צריכים, זה לא שאלה של צורך.

רות דיין מדר: יש בית הספר של החופש הגדול שמשרד החינוך אומר שכל הילדים שם.

פנינה תמנו: באיזה כיתה?

רות דיין מדר: זה לא רק א' ו-ב'.

פנינה תמנו: זה א'-ב'.

פנינה תמנו: השנה התחיל ג'.

פנינה תמנו: הילדים האלה, אני רוצה שתבואי איתי ואת מכירה אותי מספיק טוב, אני לא אעלה משהו שאני יודעת שזה סתם בשביל להתבכיין.

פנינה תמנו: שיהיה להם חופש פעולה, אבל כשהרשות אומרים לי 'הם לא מעבירים לנו את הכסף' - - -

רות דיין מדר: זה לא ממקום של להתבכיין, אבל - - -

פנינה תמנו: תקשיבי לי, תשאלי את הרשויות, לפני שאת באה ומקשיבה תשאלי את הרשויות מה הם אומרים.

רות דיין מדר: רשות שמתבכיינת זו רשות שלא מבצעת, בסדר?

סתיו שפיר: רות, יש לכם בדיקה כזאת של מה הרשויות - - -

רות דיין מדר: אנחנו לא צריכים לעשות בדיקה כזאת - - -

פנינה תמנו: כי את לא מכירה את הסוגיה של - - -

סתיו שפיר: רגע, אבל לא צריך לצעוק, אני לא יכולה לשמוע מה קורה פה.

רות דיין מדר: את יכולה לקחת כל נושא ולהגיד 'זאת הבעיה' ולקחת כל נושא ולהגיד 'זאת הבעיה', או שאת אומרת - - -

סתיו שפיר: רות, אבל אני שאלתי אותך שאלה.

סתיו שפיר: תעני לי על השאלה.

סתיו שפיר: הגעת לוועדה ממש מאוחר אחרי שקראנו לך, אז אני מצטערת, הייתי מאוד רוצה לפתוח את הדיון הזה מחדש - - -

רות דיין מדר: אני לא רוצה לפתוח, אני אומרת שצריכה להתקבל החלטה אם נותנים לרשות המקומית לנהל וסומכים על שיקול הדעת שלה או ש - - -

סתיו שפיר: רות, שאלתי שאלה.

סתיו שפיר: את לא מקשיבה, תקשיבי שנייה.

רות דיין מדר: בסדר, אבל אי אפשר לעצור כשמדברים.

סתיו שפיר: אבל את לא עונה לשאלה.

סתיו שפיר: אנחנו רוצים, אמרנו את זה בפתיחת הוועדה, או לפחות אני מאמינה, שלרשויות המקומיות צריך להיות כמה שיותר כוח לקבל החלטות, לתכנן בצורה עצמאית ובלי שהמדינה או המשרדים יושבים להם על הראש, כי אני מאמינה שהכוח צריך להיות ברשויות.

סתיו שפיר: ליד זה, אני שואלת אותך שאלה שנראית לי שאלה מובנת מאליה, איפה יש בדיקה של כמה ילדים באמת בפועל נכנסו לקייטנות?

סתיו שפיר: כי אם אנחנו רואים, הכוח הזה שצריך להיות לרשויות הוא כוח שבא לצד פיקוח ואם אנחנו לא יכולים לפקח ולא רואים מה קורה ברשויות אז גם קשה לתת כוח לרשויות.

רות דיין מדר: אז הליך הרישום עדיין מתקיים.

רות דיין מדר: למה?

רות דיין מדר: כי אני יודעת שאני כרגע בשלב זה רושמת את הילדים שלי, אז הליך הרישום עדיין מתקיים, אז כרגע את עדיין לא יודעת מי נרשם ומי לא נרשם, אז אין יכולת לפקח על זה, כי את עדיין לא יודעת מי נרשם ומי לא נרשם.

רות דיין מדר: בדיעבד, את יכולה לדעת מי נרשם ומי לא נרשם ולמה לא נרשם.

פנינה תמנו: מנהלי מתנ"סים אומרים 'אנחנו לא יכולים לשמור להם מקום', לילדים האתיופים, בגלל שאף אחד לא נתן - - -

רות דיין מדר: נו באמת, אז את שוב רוצה - - -

פנינה תמנו: רות, זה מה שקורה בפועל.

פנינה תמנו: אנחנו הולכים למנהלי מתנ"סים, לא מעבירים להם את התקצוב בזמן, ראשי הרשויות - - -

רות דיין מדר: אז אנחנו מדברים פה - - - סליחה, את מדברת עכשיו על שני דברים, את מדברת על ילדים - - -

פנינה תמנו: גם וגם.

רות דיין מדר: לא, אין גם וגם.

רות דיין מדר: עכשיו זה דיון על 'הדרך החדשה' או שאת בדיון על הילדים שעלו מאתיופיה?

פנינה תמנו: תגידי לי, מה, את רצינית?

רות דיין מדר: אני לא מבינה, זה דיון על הילדים העולים או - - -

פנינה תמנו: את רצינית?

פנינה תמנו: - - - לוועדה?

רות דיין מדר: זה שני דברים שונים.

פנינה תמנו: זה לא שני דברים שונים.

רות דיין מדר: ודאי שכן.

רות דיין מדר: כי ב'דרך החדשה' את מטפלת בצורה אחרת ודרך משרד הקליטה את מטפלת בילדים בצורה אחרת.

סתיו שפיר: רות, הדיון שמתקיים - - -

רות דיין מדר: זו עובדה וזאת מציאות.

סתיו שפיר: הדיון שמתקיים פה היום בודק האם התקציבים שמועברים לרשויות בעניין יוצאי אתיופיה אכן מתבצעים.

סתיו שפיר: זאת מטרת הדיון.

רות דיין מדר: לא היה כתוב 'הדרך החדשה'?

סתיו שפיר: זאת מטרת הדיון.

רות דיין מדר: אני ראיתי דיון שכתוב עליו 'הדרך החדשה'.

רות דיין מדר: שזה שני - - -

פנינה תמנו: יושבת ראש הוועדה סוברנית גם להחליט - - -

סתיו שפיר: 'שקיפות בתקציבים ותכניות לשילוב ישראלים ממוצא אתיופי ברשויות המקומיות', זה נושא הדיון שגם קיבלת מראש.

סתיו שפיר: ועכשיו אני שוב שואלת, מה נעשה בשלטון המקומי כדי לברר, ואנחנו מסכימות על הבסיס, אני שואלת מה נעשה בשלטון המקומי כדי לוודא שיוצאי אתיופיה משולבים בקייטנות?

סתיו שפיר: זו הייתה השאלה של חברת הכנסת תמנו-שטה.

רות דיין מדר: אני כמרכז שלטון מקומי, אין לי שום נתונים ושום יכולת לקבל נתונים בנושאים האלה, ומעולם לא ניסיתי לקבל נתונים.

רות דיין מדר: אנחנו עוסקים במדיניות רוחב, אנחנו לא מתעסקים בכל ילד, האם - - -

סתיו שפיר: איך בודקים מדיניות רוחב בלי נתונים?

רות דיין מדר: אנחנו לא עוסקים בשום נושא בנתונים, האם יש ילד שקיבל שירותי רווחה כאלה או אחרים, האם ילדים קיבלו שירותי - - - זה לא התפקיד של מרכז לשלטון מקומי, אולי זה התפקיד של משרד הפנים, אני לא יודעת, אבל זה לא התפקיד של מרכז השלטון המקומי.

סתיו שפיר: טוב, אז אין לך תשובות בעניין הזה.

זיוה מקונן-דגו: בלי - - -

רות דיין מדר: אבל, זיוה, זה לא התפקיד שלי לדעת.

זיוה מקונן-דגו: אוקיי, אז את לא מוסמכת לתת תשובות.

רות דיין מדר: אני לא באתי לתת תשובות על קייטנות, מי שמתקצב קייטנות, שייתן הוא.

סתיו שפיר: נראה לי שהבנו את התשובה.

זיוה מקונן-דגו: חברת הכנסת תמנו, לגבי החוגים - - -

רות דיין מדר: ואני קוראת לזיוה, על השולחן ועל הבמה הזאת, להפסיק לעמוד בצד.

רות דיין מדר: תיכנסי ל'דרך החדשה' ותהיי שותפה כנציגת ציבור.

פנינה תמנו: אני אתן להם קייטנה בכנסת.

פנינה תמנו: את יודעת מה?

פנינה תמנו: נביא אותם לפה, נעשה להם בריכה, שתהיה להם בריכה.

פנינה תמנו: איזה בושה, לדאוג שילדים לא יישארו ברחוב.

זיוה מקונן-דגו: דרך אגב, חברת הכנסת תמנו, גם לגבי החוגים אנחנו יודעים שיש רשויות מקומיות שלא נותנים ליוצאי אתיופיה, שהילדים שלהם משלמים סכום סמלי וכו' וכו', הם מכניסים אותם אוטומטית ולא מכניסים ילדים חדשים לחוגים וזה ניצול.

סתיו שפיר: אני מצטערת, הייתי רוצה להמשיך את זה, אבל אני חייבת לסיים את הדיון.

רות דיין מדר: אז אני אומר משפט אחרון - - -

סתיו שפיר: לא, כי אנחנו חייבים לסיים את הדיון.

רות דיין מדר: כי אם יש משהו שהוא ספציפי אנחנו מבקשים לקבל אותו כדי שנוכל לטפל בו.

סתיו שפיר: לא, זה לא, תודה, נקודה, הסיפור הזה ברור.

סתיו שפיר: אם את רוצה להגיד דבר נוסף אז תשלחי לנו מכתב, אנחנו חיכינו קודם לשמוע את קולך.

רות דיין מדר: אני?

רות דיין מדר: מכתב למה?

רות דיין מדר: אני אומרת שיש בעיה נקודתית נשמח לעזור ולטפל בה, אבל ככלל אין לנו נתונים.

סתיו שפיר: רות, אני עובדת מאוד קשה כאן כדי להעביר חוקים שיחזקו את השלטון המקומי ושייתנו לרשויות יותר כוח, לצד הכוח הזה חייבת להיות הרבה יותר שקיפות ופיקוח על כך שהרשויות מבצעות את תפקידן.

סתיו שפיר: אנחנו לא צריכים פה להסביר מה קורה ומה אנחנו יודעים שקורה ברשויות המקומיות בישראל ועם כמה בעיות אנחנו צריכים להתמודד, גם בצד של העברת תקציבים בצורה לא חוקית או בצורה שהיא משרתת לא את האינטרס הציבורי.

סתיו שפיר: אנחנו מכירים את הבעיות.

סתיו שפיר: כדי להעביר יותר כוח לשלטון המקומי צריך גם לעשות יותר פיקוח.

סתיו שפיר: זאת המשוואה וככה זה עובד.

רות דיין מדר: נכון.

סתיו שפיר: אז התשובות של אי אפשר או לא יודעים, אז אנחנו מנסים לברר בוועדה מי יכול.

רות דיין מדר: אני כמרכז שלטון מקומי אני לא גוף רגולטור, אני לא משרד הפנים, אני לא המשרד המתקצב, אני לא הגורם המבצע.

סתיו שפיר: בסדר, אז זה הובן.

סתיו שפיר: אז אין מה להמשיך משם.

רות דיין מדר: אוקיי.

סתיו שפיר: בסדר, הבנו אצל מי האחריות.

סתיו שפיר: לצערנו גם משרד הפנים, הרבה פעמים כשהוא מגיע לוועדה פה הוא חושב שזאת לא עבודתו להיות הרגולטור על השלטון המקומי, אבל זה כבר עניין אחר.

רות דיין מדר: אני אשמח אם היו לי תקציבים.

סתיו שפיר: אני מסכמת.

סתיו שפיר: אני מבקשת להודות לפעילים היקרים בחברה האזרחית שעושים עבודה מדהימה, לזיוה ולסיגל, לאגודת יוצאי אתיופיה, והיו גם נוספים שלא הספיקו לדבר.

סתיו שפיר: תודה רבה לכם, אתם מובילים את הנושא הזה בצורה מעוררת השראה כבר כל כך הרבה זמן ומגיע לכם כל הכבוד וכל התודות.

סתיו שפיר: ואני גם מודה לך, טלל, על העבודה הקשה - - -

טלל דולב: וללימור ואלירן.

סתיו שפיר: וללימור שלא דיברה פה ואלירן, על כל מה שאתם עושים, ושמחה גם על ההקשבה ועל הרצון להתקדם.

סתיו שפיר: אני חושבת שזה רצון מאוד מאוד - - - זה עובר בצורה מובהקת כאן בדיונים איתכם ותודה רבה על העניין הזה.

סתיו שפיר: בקשות שלנו.

סתיו שפיר: בבקשה לפרסם את רשימת המתכללים בכל רשות ואת פרטי הקשר שלהם, כולל במייל ובטלפון.

סתיו שפיר: הפיקוח על הרשויות המקומיות, כמו שאמרתי קודם, חייב להתחזק, במיוחד על תכניות שנמצאות בקשיים או שבכלל לא יוצאות לפועל.

סתיו שפיר: פיקוח הדוק לצד כוח נוסף לרשויות כדי להבין מה התכניות שיותר מתאימות להן ומה צריך לקדם.

סתיו שפיר: אני חושבת שאיפה שיש תכניות מוצלחות יהיה גם מאוד כדאי שהציבור יידע על זה כי אולי זה ייתן לרשויות אפשרות ללמוד אחת מהשנייה ולקבל השראה לדברים שעובדים.

סתיו שפיר: בסוף הניסיון שיש ברשות הוא הניסיון הכי חשוב כדי להתמודד עם האתגרים שעומדים כאן לפנינו.

סתיו שפיר: חייב גם להיות פיקוח על התקציבים שמועברים לבתי הספר, כלומר כספים שנועדו לתלמידים יוצאי אתיופיה, דרך בתי הספר וככל הנראה אולי מגיעים גם למקומות אחרים.

סתיו שפיר: נושא נוסף, ואני חושבת שכולם מסכימים עליו, זה הצורך לחזק את המעקב אחרי בני הנוער יוצאי אתיופיה גם לאחר גיוסם לצבא ובהמשך דרכם.

סתיו שפיר: כלומר לראות שהתכניות הצה"ליות עומדות בדרישות של התכנית הממשלתית, לראות שהקבלה למגמות משרתת את היכולת אחר כך להתקבל לתכניות יוקרתיות יותר בצבא ולבדוק שהמעברים האלה מתבצעים בצורה המיטבית כדי שגם נבין איפה צריך לעשות גיוס יותר טוב, איפה צריך להשקיע בכניסה למגמות הנדרשות והאם יש מקומות, כמו שגילינו בנושא של שנת שירות ליוצאי אתיופיה, שהנתונים שלהם לא נבחנו שוב אחרי שנת השירות ובזמן שנת השירות לצבא ולכן זה גרם להם להיכנס לתפקידים פחות יוקרתיים בשעה שהיה אפשר לשפר משמעותית את הנתונים רק עם טיפה תשומת לב.

סתיו שפיר: ברשויות שבהן יש אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה אני מבקשת לבדוק כמה מתוך עובדי הרשות הם בני ובנות הקהילה ולפרסם גם באיזה דרג בתוך הרשות.

סתיו שפיר: הזכרת פה את העניין של פוליטיקה, זרקת ככה הערה, שצריך לכוון אנשים, מה זאת אומרת?

סתיו שפיר: צריך להיכנס ולהשפיע פוליטית.

סתיו שפיר: איזה תכניות קיימות היום שמטרתן להסביר איך נכנסים לפוליטיקה ואיך משפיעים פוליטית.

סתיו שפיר: זה כמעט לא קורה, אגב, באף בית ספר בכלל בארץ, לא קשור לאוכלוסייה כזאת או אחרת, אבל אם דיברנו על זה כצורך - - -

פנינה תמנו: תראי, בתור מישהי שהפכה להיות חברת כנסת בגיל 27 - - -

טלל דולב: לא מתאים לכם לעודד תחרות, מה זה הדבר הזה?

סתיו שפיר: אלה תכניות שצריך לקדם וצריך לשים עליהן דגש.

סתיו שפיר: טלל, אולי זו צריכה להיות אחת המשימות שלכם.

טלל דולב: אני רואה איך זה מתקבל בברכה.

סתיו שפיר: הדברים האלה לא קורים סתם.

טלל דולב: יש תכניות מנהיגות.

סתיו שפיר: לא, לא, לא, תכניות מנהיגות הן לא תכניות שמסבירות לאנשים איך להשתמש בכוח פוליטי.

סתיו שפיר: זו הערה מאוד מאוד נכונה.

סתיו שפיר: וגם בהקשר של הרשויות המקומיות.

סתיו שפיר: דבר נוסף ממשרד החינוך, זה אמנם לא תחת תפקידך, אבל אני מבקשת ממשרד החינוך להעביר את הנתונים מיד של מתי הולכות לעבור המלגות לנושא של שינשינים ומכינות אופק ליוצאי אתיופיה.

סתיו שפיר: ואת הפיקוח על קייטנות, כמה מיוצאי אתיופיה משולבים בקייטנות ולכמה חסר, ואיפה הרשויות שלא מבצעות את עבודתן בעניין הזה.

פנינה תמנו: תספיק לעשות את זה לפני תחילת ה - - -

סתיו שפיר: זה משרד החינוך, אני מאוד מקווה שכן.

סתיו שפיר: המון המון תודה לכולם והמשך יום טוב.