ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 644, 2018-06-26 09:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב לחבריי חברי הכנסת, אנשי הנציבות, אנשי הממלכה, אנשי מערך המילואים, כל המצטרפים, המחזקים והמעודדים.

ניסן סלומינסקי: הכנסת מציינת היום את יום ההוקרה למערך המילואים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו משתדלים שביום זה הוועדות תקיימנה דיונים שקשורים להוקרה למערך המילואים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים להוקיר את מערך המילואים, ודאי להוקיר את חיילי צה"ל, את צה"ל בכלל, ולחזק את מערך המילואים.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שלקראת היום הזה גם יפורסם דוח לא פשוט כל כך, דוח של יצחק ברית, על מערך המילואים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לחזק ולשבח את מערך המילואים.

ניסן סלומינסקי: איפה שצריך לתקן ודאי יתקנו, אבל חשוב מאוד שאנשים יעשו מילואים פעילים ומשמעותיים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לחזק אותם.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נתחיל בכך שאנחנו רוצים לעקוב אחר פעילות הנציבות, כי ישנם דברים שמחליטים עליהם ואחר כך אם אין מעקב הם מתמוססים ולא מתממשים, או לא מתממשים בדיוק כמו שדובר.

ניסן סלומינסקי: ביקשנו מהנציבות שתדווח לנו על שני דברים שבזמנו סוכם עליהם, דובר עליהם.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לראות מה הנציבות עשתה בעניין הזה.

ניסן סלומינסקי: רון דול, היועץ המשפטי מהנציבות, בקשה.

רון דול: תודה לכם, בוקר טוב.

רון דול: אנחנו בוחנים כל הזמן את הנושא הזה.

רון דול: יש לא מעט הנחיות, כללים או הוראות של הנציבות בעניין של הטבות, בעניין של להקל על אנשי צבא, בייחוד על אלה שמשרתים במילואים, על בני הזוג ועל העובדים עצמם.

רון דול: ספציפית לנושאים שאנחנו מדברים עליהם בזמן האחרון – כן, יש שתי החלטות: אחת שכבר הופצה ומיושמת כבר כמה שנים, אחת שבדרך.

רון דול: זאת שכבר מיושמת זה לעניין הזה של ההכרה בניסיון הפיקודי כניסיון ניהולי לצורך מכרזים בשירות המדינה.

רון דול: אחד מתנאי הסף בהרבה מכרזים, במיוחד מכרזים במשרות בכירות, זה הניסיון הניהולי.

רון דול: מי ששירת שנים רבות בצבא קבע או ביחידה ביטחונית אחרת, ודאי ככל שהוא פיקד על חיילים, אנחנו מכירים בזה עכשיו כניסיון ניהולי לצורך כל משרה בכירה כזאת.

רון דול: הוספנו גם את העניין הזה של שירות המילואים, ככל שזה נספר לפי חלקי שנה.

רון דול: זה דבר אחד.

ניסן סלומינסקי: זה כבר מתבצע?

רון דול: זה כבר מתבצע.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אם מתפרסם מכרז ומגיע מח"ט, האם זה ייחשב לו כניהול עסק?

רון דול: זה נחשב כניסיון ניהולי.

ניסן סלומינסקי: אם היית גבוה בדרגה וניהלת מערכת גדולה יותר, זה ייחשב לך כמי שניהל עסק?

ניסן סלומינסקי: כל חייל נחשב כעובד?

רון דול: לגמרי.

רון דול: לצורך העניין הזה של ניסיון, לעניין תנאי סף, לחישוב תנאי סף, לעמידה בתנאי סף.

ניסן סלומינסקי: כבר היו מכרזים כאלה שאנשים ניגשו והוכרו?

רון דול: כן.

רון דול: זה הכלל והדין לעניין מכרזים כאלה.

רון דול: לחברי הוועדה יש שיקול דעת לבחור ולבחון את הניסיון הזה.

רון דול: אני לא חושב שיש מישהו במדינה שמזלזל בניסיון הזה.

רון דול: פשוט קודם היה מחסום טכני מבחינת תנאי הסף, מבחינת זה שזה לא נבחן לפני כינוס הוועדה.

רון דול: ראינו שזה מהווה סוג של חסימה, לכן פתחנו את החסימה הזאת.

רון דול: זה לעניין ניסיון ניהולי.

רון דול: לעניין שירות צבאי לצורך איזון מצוות החוק לגבי התחשבות בקבוצות שונות ואוכלוסיות שונות - אנחנו מגבשים הצעה שלפי דעתנו מאזנת נכון בין האינטרסים הנבחרים פה.

רון דול: אנחנו מחויבים, לפי התיקונים בסעיף 15א לשירות המדינה (מינויים), לעודד אוכלוסיות מסוימות, בעיקר אוכלוסיות מוחלשות, להגיש ולהצטרף לשירות המדינה.

רון דול: אני מדבר על בני מיעוטים, אני מדבר על אלה מבני העדה האתיופית, אני מדבר על אנשים עם מוגבלות, אני מדבר על חרדים ועל עולים חדשים.

רון דול: זו מצוות החוק.

רון דול: אלו האוכלוסיות שלא עושות שירות צבאי - חלקן מפטור, חלקן מסיבות אחרות.

רון דול: בהצעות החוק שמציעות להתחשב בניסיון צבאי, בשירות צבאי, יש כדי לסכל את מצוות המחוקק הקודמת לעניין ייצוג הולם לאוכלוסיות המוחלשות האלו.

רון דול: מה שחשבנו לעשות, מה שאנחנו מגבשים זה סוג של שקלול שיקולים וציונים לעניין הזה.

רון דול: אנחנו מדברים על שירות צבאי וגם על שירות אזרחי כתחליף לשירות צבאי.

רון דול: הרעיון הוא לא להעלות את זה לעיקרון שמתחרה בחובת ייצוג הולם לאוכלוסיות שהזכרתי, כי אז לא נצא מזה והתוצאה תהיה סיכול של הוראות החוק הקיימות, אלא להכניס את זה כשיקול לעניין הבחינות והבחירה למשרות בשירות המדינה.

רון דול: כדי להתקבל לשירות המדינה צריך לעבור היום בחינות בכתב, בחינות בעל פה, בחינות מרכזי הערכה.

רון דול: אנחנו גם בוחנים את הניסיון ואת העבר התעסוקתי או העבר החברתי של המועמדים.

רון דול: לכל דבר ניתן ניקוד.

רון דול: אנחנו רוצים לתת גם ניקוד משמעותי לנושא הזה של ניסיון בשירות צבאי, בשירות אזרחי, לא פחות מהתנדבויות, ניסיון בעבודה ובחינות.

רון דול: איכשהו נשקלל בין הדברים.

רון דול: זה הרעיון בגדול.

רון דול: אם אתם רוצים עוד פרטים, יש פה את הממונה על גיוון תעסוקתי אצלנו בנציבות, היא יכולה להוסיף.

ניסן סלומינסקי: מה שאמרת עכשיו זה דבר שכבר מתממש, או שזה רק משהו תיאורטי, תכנית?

ניסן סלומינסקי: אם אפשר לקבל הסבר, כי אני חושב שזה עונה על הצרכים של חלק מהחוקים פה.

מור ברזני: נכון.

מור ברזני: אנחנו מדברים על איזה שהוא מודל שנמצא בפיתוח.

מור ברזני: בין היתר אנחנו נמצאים בקשר עם חברי הכנסת שהגישו חלק מהצעות החוק.

מור ברזני: אנחנו מדברים על מודל, כמו שאמר היועץ המשפטי, שבא לתת מענה לאותם רציונאליים שמבקשת הצעת החוק לקדם, כמובן עם האיזונים הנדרשים.

מור ברזני: אנחנו רוצים לוודא שאנחנו לא מסכלים את מטרת ייצוג הולם, שאנחנו מאפשרים להכיר בתרומתם לקהילה של מי שמסיבות כאלו או אחרות לא שירתו בצבא.

מור ברזני: אנחנו מדברים על מודל שעוד עובדים עליו, הוא לא תוצר מוגמר.

מור ברזני: יש המון קשיים שעולים מהמודל הזה.

מור ברזני: אנחנו בכל זאת רוצים להכיר בתרומתם לקהילה של מועמדים.

מור ברזני: אנחנו חושבים שחשוב להכיר בשירות מילואים, אנחנו גם עושים את זה.

מור ברזני: כפי שציין היועץ המשפטי, אנחנו מכירים בניסיון, אנחנו קולטים פורשי צה"ל.

מור ברזני: אנחנו חושבים שהדבר הזה מאוד חשוב.

מור ברזני: סעיף 15א הוא סעיף שבא לתקן.

מור ברזני: כשאנחנו מכניסים את העניין של שירות מילואים, אנחנו חוששים שהאוכלוסיות שבא הסעיף לקדם יצאו נפגעות.

ענת ברקו: אתם לא חוששים שלא יהיה מי שישרת אותן?

ענת ברקו: הם לא מקבלים שום דבר, אין להם הכרה.

ענת ברקו: צריכה להיות עדיפות לאותם אנשים.

מרדכי יוגב: הפוך, ענת, יש הנחיה לאיך אנחנו מתגמלים.

ענת ברקו: איך אנחנו לא פוגעים באנשים האלה שהכל נשחק במשך השנים?

ענת ברקו: חיילים כבר לא מקבלים שום דבר, הם מופלים לרעה.

ענת ברקו: זה מה שקרה במשך השנים.

ענת ברקו: אנחנו פה משווים בין אנשים שפחות תורמים לחברה לאנשים שנותנים את השנים הכי יפות שלהם.

ענת ברקו: אנחנו מסתכלים על זה הפוך.

מור ברזני: אני מסכימה עם חברת הכנסת.

מור ברזני: ודאי שצריך להוקיר ולתגמל עבור שירות צבאי סדיר, עבור שירות מילואים, על זה אין חולק.

מור ברזני: אנחנו כבר היום עושים את זה.

מור ברזני: אנחנו כבר היום מכירים בשירות צבאי ובשירות מילואים, אנחנו קולטים יוצאי צה"ל, מכירים בניסיון שלהם.

ניסן סלומינסקי: איך זה בא לידי ביטוי?

מור ברזני: אני מדברת על מודל שהוא לא סגור, אנחנו עוד עובדים עליו.

מור ברזני: המודל הזה בא להכיר בשירות צבאי, בשירות מילואים או בתרומה משמעותית לקהילה.

ענת ברקו: מה זה "או"?

ענת ברקו: זה באותה מדרגה?

מור ברזני: יש מדרג.

ענת ברקו: האם שירות צבאי ושירות מילואים זה כמו דברים אחרים?

ניסן סלומינסקי: אדם שתרם תרומה מיוחדת לקהילה מקבל ניקוד.

ניסן סלומינסקי: אם חוץ מזה הוא איש מילואים, האם הוא מקבל ניקוד נוסף?

מור ברזני: כן.

ענת ברקו: האם הניקוד זהה לאיש מילואים ולחייל משוחרר?

ענת ברקו: האם הניקוד הוא אותו ניקוד ללוחם ולמי שחילק מרק בבית תמחוי?

ענת ברקו: האם זה אותו דבר?

ענת ברקו: תעני לי כן או לא.

ניסן סלומינסקי: יש לכם קריטריונים, כאשר לכל קריטריון נקודת זכות או שתיים בצידה.

ניסן סלומינסקי: אדם שתורם לקהילה מקבל נקודת זכות.

ניסן סלומינסקי: האם אדם שגם תורם לקהילה והוא גם איש מילואים מקבל עוד נקודת זכות בגין זה, או שאחד מקזז את השני?

מור ברזני: אחד לא מקזז את השני.

מור ברזני: אני לא יכולה לרדת לפרטי הפרטים של הניקוד, כי אנחנו עובדים על המודל, אנחנו עוד מעצבים אותו.

מור ברזני: הרעיון הוא להכיר בשירות צבאי.

מור ברזני: אם הוא תורם לקהילה, הוא יקבל את ההכרה על היותו גם תורם לקהילה.

מור ברזני: לא אחד מקזז את השני.

מור ברזני: אני לא יכולה בשלב זה לפרוט את הדבר הזה לנקודות.

ניסן סלומינסקי: מתי תגמרו את העבודה?

ניסן סלומינסקי: כמה זמן אתם עובדים?

חמד עמאר: כאילו משרת בצבא זה מילת גנאי.

חמד עמאר: לא אומרים את זה.

חמד עמאר: מדברים על תורם לקהילה.

ניסן סלומינסקי: תורם לקהילה זה סיפור אחד.

ניסן סלומינסקי: אדם יכול לתרום לקהילה.

ניסן סלומינסקי: זה מכובד שיתנו לו עדיפות.

ניסן סלומינסקי: אני שואל מעבר לזה.

ניסן סלומינסקי: האם מי שמשרת במילואים מעבר להיותו תורם לקהילה מקבל ניקוד נוסף?

מור ברזני: כן.

מור ברזני: אחד לא מקזז את האחר.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שלמי שעושה שירות פעיל אתם נותנים עוד נקודות.

ענת ברקו: אתה מתכוון לשירות סדיר?

ניסן סלומינסקי: שירות מילואים פעיל.

חמד עמאר: אני את החוק הזה העברתי בהכנה לקריאה ראשונה בכנסת ה-18.

חמד עמאר: זה היה לפני יותר מ-6 שנים.

חמד עמאר: את אותם דברים שהם אמרו עכשיו הם גם אמרו אז, את זה שהם בונים מודל.

חמד עמאר: ייקח להם לבנות את המודל הזה עוד 70 שנים.

ניסן סלומינסקי: מור ורון, מתי אמורה להסתיים בניית המודל הזה?

ניסן סלומינסקי: האם תוך שבוע?

מור ברזני: אני לא יכולה לומר שהשבוע המודל יסתיים.

מור ברזני: אני יכולה לומר שקידומו של המודל מאוד חשוב לנציב ולכל הגופים הרלוונטיים בנציבות שירות המדינה.

מור ברזני: אנחנו נעשה מה שאפשר כדי לקדם אותו בהקדם.

ניסן סלומינסקי: זה עוד לא אומר כלום.

ענת ברקו: אנחנו נצטרך לאשר את המודל הזה.

אלי בן-דהן: היום הזה הוא יום ההוקרה למילואים, כמו שאמר חבר הכנסת.

אלי בן-דהן: זה המקום להוקיר את חיילי המילואים.

אלי בן-דהן: אני לא באתי מהשירות הפרטי.

אלי בן-דהן: אני קורא לכם, בעיקר לך רון, לקדם את הנושא הזה.

אלי בן-דהן: אני רוצה לדבר על עוד נושא אחד שלא הוזכר כאן, וזה הנושא של ניסיון פיקודי כחלק מהניסיון.

ניסן סלומינסקי: היא דיברה על זה בהתחלה.

ניסן סלומינסקי: אמרו שזה מקודם כבר.

אלי בן-דהן: חצי שנה או שנה אנחנו מדברים על זה.

עודד פורר: זה קורה בהרבה מאוד מכרזים.

אלי בן-דהן: זאת ההזדמנות להוקיר את חיילי המילואים, להעריך אותם.

אלי בן-דהן: אני מניח שאתם יודעים שרק חלק מהאוכלוסייה נושא בנטל הזה.

אלי בן-דהן: ודאי מגיע להם.

אלי בן-דהן: אני מקווה מאוד שהנושא של הניסיון הפיקודי יוכר במהרה.

ניסן סלומינסקי: זה קיים.

רון דול: אין מעסיק במדינה שמקדם את ענייני אנשי מילואים, שנותן הטבות למשפחות של משרתי מילואים, כמו המדינה.

רון דול: אין מעסיק אחר כזה, שיהיה ברור.

עודד פורר: כשהם משרתים במילואים הם משרתים את המדינה.

אלי בן-דהן: שיהיה ברור שהניסיון הפיקודי הוא חלק.

ניסן סלומינסקי: הוא אמר שזה קיים.

ענת ברקו: אדוני סגן השר, עצם השירות בצבא הוא יתרון.

אלי בן-דהן: זו המשימה לוועדה הזאת.

אלי בן-דהן: הגיע הזמן.

אלי בן-דהן: לא צריך למשוך את זה יותר.

אלי בן-דהן: נציבות שירות המדינה היא גוף שהשירות המוניציפאלי מחקה אותה, כל השירות הציבורי האחר גם פועל על פי העקרונות שלה.

אלי בן-דהן: היא החלוץ.

אלי בן-דהן: אני מקווה מאוד שבקרוב הדברים האלה יבואו לידי סיום.

אלי בן-דהן: תודה רבה לכם.

אלי בן-דהן: שיהיה לכם יום דיונים פורה ומוצלח.

ענת ברקו: אדוני סגן השר, אני מודה לך על התרומה שלך במסגרת השירות הצבאי שלך.

ענת ברקו: אנחנו רואים בעצם השירות של לוחמים, אבל לא רק לוחמים, איזה שהוא יתרון - הצהרת מחויבות למדינה, תרומה של השנים הכי טובות בחיים לצה"ל ולמדינה.

ענת ברקו: יש מגזרים שלמים שלא משרתים.

ענת ברקו: הם יכולים למצוא את הדרך לתרום במסגרת השירות הלאומי.

ענת ברקו: צריך להכיר בתרומתם.

ענת ברקו: יש כאלה שלא רוצים לעשות שירות לאומי, הם לא רואים את עצמם חלק מהמדינה.

ענת ברקו: תרומתם של אלה שעושים שירות לאומי צריכה לבוא לידי ביטוי באיזו שהיא צורה, היא אף פעם לא תהיה זהה לתרומתם של חיילי צה"ל.

ענת ברקו: אדוני סגן השר, עצם השירות הצבאי הוא יתרון.

ענת ברקו: מדובר על מישהו שכבר הוכיח את המחויבות שלו למדינה, הוכיח את היכולת שלו לתפקד במסגרת, הוכיח את התרומה שלו.

ענת ברקו: זה צריך לבוא לידי ביטוי.

ניסן סלומינסקי: זאת לא שאלה שאת שואלת אותו.

ענת ברקו: אני רוצה לדעת איך הוא מתכוון לפעול בעניין הזה.

ענת ברקו: יש לי הצעת חוק שמדברת על להכיר בשירות כיתרון בקבלה למקומות עבודה בשירות הציבורי.

ענת ברקו: סגן השר, האם הדבר הזה איננו יתרון?

אלי בן-דהן: הוא בהחלט יתרון.

אלי בן-דהן: אני לא מכיר את הצעת החוק, אני אשמח לראות אותה.

אלי בן-דהן: חוק שירות המילואים כותב במפורש שתינתן עדיפות לאנשי מילואים.

אלי בן-דהן: לא יראו בעדיפות הזאת כעדיפות שאיננה כשרה.

אלי בן-דהן: יש סעיף מיוחד בחוק.

אלי בן-דהן: את מדברת על שירות סדיר?

ענת ברקו: חיילים משוחררים שנכנסים - -

אלי בן-דהן: אני אשמח לראות את הצעת החוק.

עודד פורר: האם בתוך המודל הזה הכנסתם העדפה מתקנת בתוך העדפה המתקנת?

עודד פורר: קבעו שאיקס ממספר העובדים חייב להיות ממגזר מסוים.

עודד פורר: אם באו שני אנשים מאותו מגזר, כשאחד מהם שירת ואחד מהם לא שירת, האם תינתן עדיפות למי ששירת?

מור ברזני: כן.

עודד פורר: אם מהמגזר הערבי מגיע אחד שהתגייס ואחד שלא התגייס, האם תינתן עדיפות למי שהתגייס?

רון דול: העניין הזה של העדפה מתקנת הוא מכוח החוק בלבד.

עודד פורר: הם שניהם בהעדפה מתקנת.

עודד פורר: אחד שירת, אחד לא.

רון דול: החובה לתת העדפה מתקנת חייבת להיות מעוגנת בחוק.

רון דול: החוק עיגן את זה לגבי 6 אוכלוסיות שונות.

רון דול: זה בגלל אפליה קודמת ותת ייצוג לאורך שנים.

רון דול: זה לא קיים לגבי יוצאי צבא.

רון דול: כל הצעת חוק שמעמידה את שניהם ביחד - -

עודד פורר: אני מדבר בתוך העדפה.

רון דול: מה שאתה ומה שחבר הכנסת יוגב מציעים יוצר תחרות בין קבוצות לא על פי הרציונל של חוק שירות המדינה.

עודד פורר: למה?

רון דול: 6 האוכלוסיות שנבחרו בכנסת להעדפה מתקנת הן אוכלוסיות מוחלשות שסובלות - -

עודד פורר: אם אני גם נמצא בתוך האוכלוסייה המועדפת וגם שירתתי בצבא, האם לא מגיעה לי עדיפות?

עודד פורר: אתם מסובבים אותנו מסביב.

מרדכי יוגב: חבר הכנסת עודד פורר שאל שאלה מאוד ברורה.

מרדכי יוגב: התשובה שלך לא טובה, מתפתלת, לא חד-משמעית.

מרדכי יוגב: גם בתוך אוכלוסיות מועדפות תהיה העדפה למי ששירת, חד-משמעית.

ענת ברקו: לא אצלם.

רון דול: יש העדפות ליוצאי צבא בכל מיני מישורים.

רון דול: אני אתן דוגמה אחת.

רון דול: חוץ ממה שאנחנו מגבשים עכשיו לעניין הנקודות, שזה משמעותי ביותר, יש פטור לאנשי שירות הביטחון, יוצאי צבא ויוצאי יחידות ביטחוניות אחרות מלהתמודד במכרזים.

רון דול: יש להם פטור ממכרז מכוח הוראות של הנציבות והתקשי"ר.

עודד פורר: אתה מדבר על מישהו ששירת בקבע הרבה שנים.

עודד פורר: אתה מטעה את הוועדה.

עודד פורר: אני לא מדבר איתך על אלופי משנה ועל תתי אלופים שמשתחררים, אני מדבר איתך על חייל ששירת 3 שנים ושכב במארבים.

עודד פורר: הוא לא מגיע בלי מכרז אליך.

עודד פורר: אם אני עשיתי 3 שנים ושכבתי במארבים, אני מגיע בלי מכרז?

מור ברזני: אם מגיעים שני מתמודדים עם כישורים דומים מאותה אוכלוסייה, המודל אומר שזה ששירת בצבא יקבל ניקוד נוסף, זה יעדיף אותו.

חמד עמאר: למה אתם לא מאשרים את זה?

חמד עמאר: למה אתם מתנגדים לחוק?

חמד עמאר: זה החוק שלי.

חמד עמאר: אם את אומרת שזה מה שקורה, למה את מתנגדת לחוק?

ניסן סלומינסקי: אם הם יכניסו את זה במודל שלהם - -

חמד עמאר: אני שומע על המודל הזה 8 שנים.

ניסן סלומינסקי: תוך כמה זמן אתם מתכוונים לממש את המודל הזה כך שהוא יהיה מעשי?

ניסן סלומינסקי: תנו לי זמן.

מור ברזני: אני צריכה לבדוק.

ניסן סלומינסקי: זה יכול להיות שבוע, חודש, שנה?

רון דול: פחות משנה, יותר משבוע.

רון דול: אנחנו נמסור לכם תשובה יותר מדויקת בהמשך.

מרדכי יוגב: אני שמח שהדיון הזה על העדפה מתקנת למי ששירתו בצה"ל, בשירות הלאומי האזרחי ובשירות פעיל במילואים בא לפתחנו, אדוני היושב-ראש, ביום ההוקרה למילואים, לאנשי המילואים.

מרדכי יוגב: אנחנו יודעים שמסיבות כאלו ואחרות לא כולם נושאים בנטל הזה.

מרדכי יוגב: למילואים מגיעים לא תמיד כשרוצים - לפעמים על הבחינה, לפעמים על העבודה, לפעמים על האישה והילדים שבבית, לפעמים עם קושי כזה ואחר.

מרדכי יוגב: מגיע להעריך ולהוקיר את הנושאים בנטל הלאומי הזה, כולל בוגרי שירות לאומי אזרחי לא רק מהאוכלוסייה היהודית, ויש רבים כאלה היום.

מרדכי יוגב: אני אומר את זה לנציבות.

מרדכי יוגב: אתמול הנציב נקב בזמן.

מרדכי יוגב: אנחנו באנו לבקש - יש פה כמה חוקים כאלה, כל אחד בא מכיוון מעט שונה - לתת עדיפות למועמדים מקרב הקבוצה הזכאית לייצוג הולם שסיימו שירות סדיר, או לחילופין - נמצאים בשירות מילואים פעיל.

מרדכי יוגב: לא ניכנס כרגע לקריטריונים, אני רק מסביר את הרציונל.

מרדכי יוגב: אני מדבר על אלה מקרב האוכלוסייה הערבית, מקרב האוכלוסייה הדרוזית, הצ'רקסית, הבדואית שבחרו לשרת.

מרדכי יוגב: אנחנו יודעים איזו טלטלה עובר העולם הערבי, מה יש סביבנו, מה יש בסוריה, מה עושה החמאס לאוכלוסייה שלו בעזה.

מרדכי יוגב: מי שמשרת ושותף, גם אם זה בשירות הלאומי האזרחי, מגיע לו ניקוד מועדף על פני מי שלא שירת בבואו למכרזים בשירות המדינה.

מרדכי יוגב: הדבר הזה הוא פשוט, הדבר הזה הוא מוסרי, הדבר הזה הוא חברתי, הוא יעודד השתלבות בחברה הישראלית, הוא יעודד לתרום יותר, כל אחד בחברה שלו.

מרדכי יוגב: יש לנו חבר שיש לנו עמותה בכרמיאל לאוכלוסיות שאינן יהודיות.

מרדכי יוגב: ברוך השם יש שם בנים ובנות שמשרתים ומשרתות בכפרים שלהם, בערים שלהם.

מרדכי יוגב: הם עושים ועושות חיל.

מרדכי יוגב: הם יוצאים מזה עם יותר ניסיון, עם יותר תרומה לחברה.

מרדכי יוגב: חלקם גם נקלטים אחר כך יותר במשק או באקדמיה.

מרדכי יוגב: זה יוצר צדק והוגנות כלפי אלה שבחרו לשרת, זו השורה התחתונה.

מרדכי יוגב: אני חושב שהיינו צריכים להיות שם מזמן.

מרדכי יוגב: באנו להצביע על החוק שחתומים עליו יותר מ-10 חברי כנסת.

מרדכי יוגב: אפשר לאחד יחד את החוקים, כדי שנעביר אותם ונקדם אותם בקריאות במליאה.

מרדכי יוגב: זו מטרת הישיבה הזאת.

איימן עודה: זה חוק עוקף חוקי ייצוג הולם.

איימן עודה: הדבר הבסיסי בקבלה לעבודה זה הבן האדם המתאים למקום המתאים.

איימן עודה: ישנם חוקים שבאים לתת העדפה לקבוצה שאין לה הזדמנות שווה מלכתחילה.

איימן עודה: שמענו פה דברים מאוד מוזרים.

איימן עודה: אחד מהם אומר שיש הבדל בין שירות לאומי לשירות צבאי.

איימן עודה: אחר כך יגידו שיש הבדל בין שירות קרבי לשירות עורפי.

עודד פורר: זה לא החוק.

עודד פורר: לא על כך מדובר.

איימן עודה: הפילוסופיה של ייצוג הולם אומרת שיש קבוצה שלא ניתנה לה הזדמנות הולמת, מספקת ושווה לקבוצה האחרת.

איימן עודה: מה שנותן עוד יותר הזדמנויות לקבוצה האחרת זה הצבא.

איימן עודה: הצבא נותן הגמוניה, נותן כוח לקבוצה השלטת.

איימן עודה: להוסיף את זה בצורה פרטנית לכל בן אדם מול אנשים שלא שירתו - זה דבר שלא יכול להיות.

עודד פורר: אם באותה קבוצה מוחלשת יש מישהו ששירת, צריך לתת לו העדפה.

עודד פורר: דווקא בקבוצות האלו יותר קשה לשרת.

איימן עודה: יש עוד פילוסופיה מאחורי כל הרעיון של ייצוג הולם.

איימן עודה: אלה שמתנגדים לייצוג הולם אומרים שהם מחפשים את ההתאמה, את המיומנות, את האדם המתאים, לא חשוב מאיזו קבוצה הוא.

עודד פורר: ואם יש שני אנשים מתאימים?

איימן עודה: בא החוק הזה ומצמצם מהמקום הכי קטן שיש, מהמקום שהוא פחות מ-10% מהקבוצה שאמורה ליהנות מהייצוג ההולם.

איימן עודה: זו פגיעה קשה בתפיסה של הייצוג הולם.

איימן עודה: זה בעיקר פוגע באוכלוסייה הערבית, בקבוצה שצריך לתת לה את הייצוג ההולם.

איימן עודה: זה יכול להגיע לעוד מקומות, למשל לחרדים, לאנשים עם מוגבלות שלא משרתים בצבא.

איימן עודה: זו פגיעה קשה בקבוצות גדולות בתוך החברה.

איימן עודה: צריך לדחות את זה מכל וכל.

ענת ברקו: אנחנו לא מדברים על אפליה או על העדפה מתקנת, אנחנו מדברים על השוואה מתקנת.

ענת ברקו: יש כאן משהו מאוד צדקני בדברים שנאמרו על ידי חבר הכנסת עודה.

ענת ברקו: המבחן הוא אם שירת או לא שירת.

ענת ברקו: מי שקיבל את הזכות להיהרג כדי לשמור על המדינה הזאת, מי שקיבל את הזכות כדי לתרום את השנים הכי יפות שלו, לא רק בגיל צעיר בשירות חובה אלא גם במילואים לאורך 30 ו-40 שנה, המדינה חייבת להוקיר לו תודה.

ענת ברקו: צריך לגרום למערכת להיות משולבת באנשים שמחויבים למדינה, באנשים שהם שדרת הפיקוד של המדינה.

ענת ברקו: זה מה שצריך להיות.

ענת ברקו: זה כל כך הגיוני.

ענת ברקו: זה נכון שנוצר פער לעומת מי שלא שירת בכלל.

ענת ברקו: אם אנחנו הולכים לפי הצדקנות הזאת, אז מי שלא משרת, ולא משנה מאיזו אוכלוסייה הוא, יכול לעשות לביתו - הוא יכול לעבוד, הוא יכול ללמוד ולעשות תואר, הוא יכול לשלם למעונות.

ענת ברקו: מי ששירת לא יכול, בטח כשאנחנו מדברים על חיילים קרביים שעומדים בנחיתות מול אותם אנשים שהשנים האלו עמדו לרשותם על-מנת לעשות לביתם.

ענת ברקו: אני חושבת ששירות לאומי לא שווה לשירות צבאי.

ענת ברקו: שירות לאומי הוא חשוב.

ענת ברקו: אני מזמינה את כלל המגזרים להצטרף לשירות לאומי לטובת הקהילות שלהם, לטובת החברה שלהם, לטובת הכפר שלהם.

ענת ברקו: זה מה שמתבקש.

ענת ברקו: אם חיים במדינה, צריך לתרום למדינה.

ענת ברקו: לא רק לבוא בתביעות, גם לעשות למען המדינה.

ענת ברקו: החוב כלפי החיילים הוא חוב ללא גבולות.

ענת ברקו: ההתפתלויות האלו סביב כל מיני מודלים אחרי 70 שנים למדינה זה דבר שמאוד מדאיג אותי.

ענת ברקו: אני לא מרגישה נוח עם זה שאנחנו באים אליכם בטענות, אבל זה מאוד מדאיג אותי.

ענת ברקו: מה שצריך להיות מובן מאליו זה שלמי שתורם מגיע יותר.

ענת ברקו: המערכת תתברך באנשים כאלה שימשיכו לתרום למען אותה מדינה שהם כל כך אוהבים ומוקירים.

ענת ברקו: הם יעשו לטובת המדינה.

ענת ברקו: צריך לדאוג שהם ימשיכו ויעשו לטובת המדינה.

ענת ברקו: החוק שלי עוסק בתיקון ייצוג.

ענת ברקו: אמרו לי שלכל החיילים אי אפשר, לכן אמרתי שלפחות ללוחמים, לחברים שלי פה.

ענת ברקו: זה לא פוגע באף אחד.

ענת ברקו: החתימה על החוקים היא מכלל המפלגות, חוץ מהרשימה המשותפת.

ענת ברקו: אין כאן חתימה של מרצ, כי הם הרחיקו את עצמם כבר מזמן מכל מיני דברים שאנחנו עושים כאן.

ענת ברקו: אני מציעה שנעביר את החוק בקריאה ראשונה, את החוקים שלנו, נתאחד, שנעשה משהו טוב ביום המילואים לטובת המדינה הזאת, לטובת המשרתים, נוקיר את פועלם.

ענת ברקו: אין דבר יותר נכון מאשר לעשות את זה פה.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, הגעתי לוועדה ביום המיוחד להוקרה למערך המילואים, כי אמרתי שסוף סוף הולכים לדון על הצעת החוק לקריאה ראשונה.

חמד עמאר: התברר לי שלא באנו לקדם את הצעת החוק, שלא באנו לקרוא את הצעת החוק, שלא באנו להבין את הצעת החוק, אלא באנו לקיים דיון, לעשות "וי" ולהמשיך הלאה.

חמד עמאר: לזה לא ציפיתי.

חמד עמאר: לא באתי לכאן כל כך מוקדם בשביל לקיים עוד דיון ריק מתוכן.

חמד עמאר: אני מצפה ממך שבסוף הדיון הזה נצביע על החוק הזה לקריאה ראשונה.

חמד עמאר: זה אחד.

חמד עמאר: אני לא בא לבקש שום יתרון.

חמד עמאר: אני לא בא לבקש העדפה למשרתי הצבא.

חמד עמאר: אני רוצה שוויון בין מי ששירת 3 שנים, בין גיל 18 עד גיל 21, שאלו השנים הכי יפות שלו בחיים, לבין מי שהלך ולמד 3 שנים.

חמד עמאר: יש יתרון ברור למי שלא שירת בצבא.

חמד עמאר: אני רוצה להשוות ביניהם, לתת צעד אחד לאותו בן אדם ששירת, לאותו חייל שתרם למדינה.

חמד עמאר: אני לא רוצה לתת לו שום העדפה.

חמד עמאר: אני רוצה להשוות אותו לאחר.

חמד עמאר: אם אני בעל עסק שמגיעים אלי שני אנשים, האחד עם תואר ראשון, השני עם תואר שני ו-3 שנים ניסיון, את מי אני אקח?

חמד עמאר: את בעל הניסיון.

חמד עמאר: אני רוצה לתת לו שוויון.

חמד עמאר: זה מה שאנחנו מבקשים כאן בחוק.

חמד עמאר: אתם עושים מזה כאילו אנחנו רוצים לפגוע באוכלוסיות האחרות.

חמד עמאר: להיפך, אנחנו רוצים לעזור לאוכלוסיות האחרות, זה מה שאנחנו רוצים לעשות.

חמד עמאר: אנחנו רוצים לעזור לאוכלוסייה המוחלשת.

חמד עמאר: זו האוכלוסייה המוחלשת.

חמד עמאר: אני רוצה לעזור לאותה אוכלוסייה מוחלשת.

חמד עמאר: אנחנו כאן שומעים דברים מהנציבות.

חמד עמאר: תאמין לי, את הדברים שהם אמרו על המודל שמעתי לפני 8 שנים.

חמד עמאר: הכנו את זה כאן, בוועדת החוקה לקריאה ראשונה.

חמד עמאר: חבר הכנסת מקלב הגיע באיחור.

חמד עמאר: דודו רותם עשה את הדיון ב-08:00.

חמד עמאר: הוא הגיע ב-08:10 אחרי שכבר הייתה הצבעה.

חמד עמאר: עשינו את זה לפני 8 שנים.

חמד עמאר: הגיעו אלי מהנציבות, התחילו להתווכח איתי, להגיד לי שהם בונים מודל, שהם יתנו העדפה.

חמד עמאר: אני היום שומע על כך שבונים מודל, על כך שאין עוד תאריך מתי יסיימו את בניית המודל.

חמד עמאר: אם תגידו לנו באופן ברור שאתם לא רוצים לקדם את החוק, שאתם לא רוצים שיהיה חוק, אנחנו נבין, אבל אני לא יכול לנסות ולקדם את החוק הזה ללא הצלחה.

חמד עמאר: אני גם נגעתי בנושא של נבחרת הדירקטורים שהייתה.

חמד עמאר: קיימתי דיון בנושא בוועדה הזאת.

חמד עמאר: אתה לא תאמין, אבל אנשים שהיו אלופי משנה בצבא ותתי אלוף, אנשים שיש להם תואר ראשון ותואר שני, לא אנשים שלא למדו, לא הצליחו להיבחר לנבחרת הדירקטורים.

חמד עמאר: למה?

חמד עמאר: כי אמרו שאין להם ניסיון ניהולי.

חמד עמאר: אתה מבין?

חמד עמאר: בן אדם שניהל אוגדה מגיע לכאן ואומרים לו שאין לו ניסיון ניהולי.

חמד עמאר: בוועדה הזאת נלחמתי, אמרתי שלא יכול להיות שלמח"ט בצבא או לאוגדונר בצבא שמגיע להיות דירקטור בחברה ממשלתית אומרים שאין ניסיון ניהולי.

חמד עמאר: הם לא יודעים מה זה מערך של אוגדה, הם לא יודעים מה זה מערך של חטיבה?

עאידה תומא סלימאן: אולי בגלל שהוא ערבי.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, ביום המיוחד הזה שאנחנו באים להוקיר את חיילי המילואים, וכולנו מוקירים את חיילי המילואים, בואו נקדם את החוק הזה, נכין אותו לקריאה ראשונה, שאתה תהיה חתום כיושב-ראש ועדה על כך שהצלחנו לעשות את זה בקדנציה שלך.

אורי מקלב: אני רוצה לפתוח בדברי הוקרה והערכה למערך המילואים ביום הזה שיחדתם להוקרה והערכה למערך המילואים.

אורי מקלב: אני חושב שדווקא ביום המילואים להציג את האוכלוסייה של משרתי המילואים כאוכלוסייה מוחלשת - מכאן מתחילה הטעות.

אורי מקלב: תמיד תמכנו בלתת הערכה, לתת תגמול, לתת הטבות למי שמשרת במילואים, למי שמשרת בצה"ל.

אורי מקלב: תמיד תמכנו בכל חוק שהיה כאן.

אורי מקלב: לאורך כל השנים תמכנו.

אורי מקלב: אם תביא היום חוק שייתן אופק תעסוקתי לכל החיים למי ששירת בצה"ל, אנחנו נתמוך בהצעת החוק הזאת.

אורי מקלב: בהצעת החוק הזאת שפה אתם מחלישים ופוגעים באוכלוסייה אחרת.

אורי מקלב: אתם מעלים קומה ציבור.

אורי מקלב: בהעלאת הקומה הזאת אתם מורידים ציבור אחר קומה אחת למטה.

אורי מקלב: זה לא שאתם בונים עוד קומה.

ענת ברקו: למה?

אורי מקלב: זאת הצעת החוק.

אורי מקלב: העדפה מתקנת לא נותנת העדפה, היא פשוט מיישרת קו.

אורי מקלב: הפירוש של העדפה מתקנת הוא ליישר קו עם אחרים.

אורי מקלב: בהצעה שאתם רוצים להביא אתם רוצים לתת העדפה.

אורי מקלב: העדפה למישהו פוגעת באוכלוסייה השנייה, זה מבחן התוצאה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על 6 אוכלוסיות שכשהן מגיעות למעמד של התמודדות יש להן נחיתות.

אורי מקלב: רוצים לתת להן העדפה.

אורי מקלב: אם יש דרישה של ניסיון, אם יש דרישה של השכלה, בהכל הוא צריך לעמוד, אבל כשהוא מגיע לקו האחרון נותנים לו עדיפות.

אורי מקלב: אל תעמידו את חיילי המילואים במקום מוחלש.

אורי מקלב: כשהם מגיעים להתמודד עם כלל האוכלוסייה הם נמצאים דווקא במצב הפוך.

אורי מקלב: דווקא שירות בצה"ל, ודאי ניסיון פיקודי או כל ניסיון אחר, לא גורם לאפליה או להחלשה, אלא הפוך - הוא כבר קידום בעצמו.

אורי מקלב: אני מייצג את הציבור החרדי.

אורי מקלב: עד שהכנסנו אותו לקח הרבה שנים, יותר מ-8 שנים, יותר מ-10 שנים.

אורי מקלב: היינו בקדמת הרשימה הקטנה הזאת של 6 האוכלוסיות המוחלשות, כי לא הייתה הגדרה של מה זה ציבור חרדי.

אורי מקלב: בקריטריונים שקבעו לאוכלוסייה החרדית יישרו קו.

אורי מקלב: בכל המקרים האלה מדובר על השכלה מתאימה.

אורי מקלב: לאוכלוסייה החרדית היה צריך לעשות הרבה הכנה כדי שהיא תיכנס למכללה או לאוניברסיטה על-מנת להגיע לתואר.

אורי מקלב: עכשיו, אחרי שהוא על פי רוב גם בעל משפחה לא קטנה, אנחנו רוצים שהוא ישתלב בעבודה, לכן אנחנו נותנים לו עוד ניקוד מסוים כך שיהיה לו קו ישר עם אחרים.

אורי מקלב: העדפה מתקנת באה ליישר קו, לא לתת העדפה.

אורי מקלב: בחוק שלכם אתם מאשרים לתת העדפה ממשית.

אורי מקלב: בהעדפה אתם ממסמסים את כל תכלית הצעת החוק שהייתה כאן לאותן אוכלוסיות.

אורי מקלב: חבר הכנסת יוגב, אתה בא ואומר שבאותה קומה של אוכלוסייה אתה רוצה להעדיף את מי שמשרת.

אורי מקלב: במהות אין הבדל.

אורי מקלב: זה כמו שאתה אומר שלמי ששירת בצה"ל יש קדימות בכל מצב.

אורי מקלב: אם אתה מדבר על העדפה ותגמול למי ששירת בצבא, על הזכות ללמוד בתוך השירות שלו, לאחר השירות שלו, הכל בסדר, אנחנו תומכים בזה, אבל בהצעת החוק הזאת אתם פוגעים פגיעה דרמטית, מנטרלים את כל הצעת החוק של העדפה מתקנת.

עודד פורר: אני חייב לומר לחברי, חבר הכנסת מקלב, שהדברים נשמעים מאוד הגיוניים לגבי העדפה מתקנת, לגבי אותו אחד שנמצא באוכלוסייה מוחלשת או נמצא בנחיתות ואנחנו רוצים לשלב בתעסוקה, אבל צריך לזכור מה קורה בהרבה מאוד פעמים לחייל חרדי בתוך החברה החרדית.

עודד פורר: אנחנו מכירים את הסיפורים של אנשים שלפני שהם חוזרים לשכונה שלהם הם פושטים את המדים ולובשים בגדים אזרחיים כדי שלא ידעו שהם שירתו.

עודד פורר: הוא בתוך האוכלוסייה הזאת הופך להיות המוחלש שבמוחלשים.

עודד פורר: שמענו את הסיפורים על כאלה שלא נתנו להם לעלות לתורה בחלק מבתי הכנסת בבית שמש או במקומות אחרים.

עודד פורר: נדהמתי לשמוע פה את הפילוסוף איימן עודה מדבר על התפיסה הפילוסופית של השילוב.

עודד פורר: הוא רק שכח שבתוך האוכלוסייה שלו הוא רדף את מי שהלך לשירות לאומי.

עודד פורר: זה מה שהוא עשה לפני שהוא נכנס לכנסת.

עודד פורר: זה היה התפקיד שלו, לרדוף את מי שהולך לשירות לאומי, להוקיע את מי שהולך לשירות הלאומי.

עאידה תומא סלימאן: תדייק.

עאידה תומא סלימאן: הוא לא רדף.

עודד פורר: אני רוצה להביא עדות של חייל מנצרת שאומר שהוא נדהם לגלות בעמוד הפייסבוק שלו את השם השני שלו, שאת זה רק בני משפחה יודעים, לצד תמונתו ופרטיו האישיים, ואת זה שכתוב שמצווה להרוג אותו ולדקור אותו.

עודד פורר: הוא אומר שזה לא מפחיד אותו, שהוא גאה שהוא היה חייל בצה"ל.

עודד פורר: חייל בחברה הערבית, חייל בחברה החרדית או חייל באוכלוסיות מסוימות מוצא את עצמו הרבה פעמים נרדף ונחות.

עודד פורר: הוא צריך להצדיק את העובדה שהוא שירת.

עודד פורר: ב-2014 היו מוסלמים בודדים ששירתו בצבא.

עודד פורר: ב-2017 כבר היו עשרות.

עודד פורר: אנחנו יודעים שישנם מאות ערבים נוצרים שמשרתים בצבא.

עודד פורר: אני יודע שאנשי קבע מקבלים את ההטבה שלהם, וטוב שכך, זה בסדר, אבל זה דיון אחר, זה לא הדיון הזה.

עודד פורר: הדיון הזה הוא על חייל מתוך האוכלוסייה המוחלשת ששירת 3 שנים, על אזרח ששירת שירות לאומי מלא.

עודד פורר: מתוך האוכלוסייה הזאת צריך להעדיף את מי ששירת למרות כל הקשיים, למרות הרדיפה שהוא ספג בכפר שלו, למרות זה שרודפים אותו והוא מקבל איומים בעמוד הפייסבוק שלו על כך שהוא משרת בצה"ל.

עודד פורר: הוא צריך לקבל את הקדימות הזאת.

עודד פורר: כמובן שלא באופן גורף.

עודד פורר: אם יש מישהו יותר טוב ממנו, צריך לבחור במישהו יותר טוב ממנו.

עודד פורר: אמרנו, וזאת הצעת החוק של החברים כאן והצעת החוק שלי, שאם הגיעו שניים שהם שווים בכישוריהם ובכישרונם מתוך האוכלוסייה המועדפת, כשאחד מהם שירת, השני לא, תינתן עדיפות למי ששירת.

עודד פורר: אני חושב שזה דבר אלמנטרי, זה דבר בסיסי, זה נכון, זה מתקן עוול ועיוות.

עודד פורר: זה גם נותן צדק לחיילים האלה.

עודד פורר: כשאני סיימתי את קורס חובלים וחזרתי עם המדים הלבנים לשכונה שלי, לבית שלי, הסתובבתי עם חזה נפוח, לא רציתי להוריד את המדים האלה.

עודד פורר: חברים מכפרים מסוימים, לפני שהם נכנסו לכפר פשטו את המדים.

עודד פורר: הרבה יותר קשה להם לשרת מאשר לי.

עודד פורר: דווקא הם צריכים לקבל יותר העדפה במובנים האלה.

עודד פורר: זה מה שבאנו לתקן.

עודד פורר: אני חושב שאפשר לתקן את זה.

עודד פורר: אין לי בעיה שלא יעשו את זה בחוק, רק שיעשו את זה.

עודד פורר: רק שתינתן העדיפות הזאת למי ששירת.

אורי מקלב: חבל שאתה לא יודע שהפגיעה שנעשית בחיילי צה"ל חרדים נעשית על ידי קיצוניים.

אורי מקלב: אתה יודע שאנחנו מגנים ככלל, שהנציגות החרדית מגנה כל פגיעה בחיילי צה"ל.

אורי מקלב: אתה בא עכשיו ומציג את זה כדבר שהוא ב"מיינסטרים".

אורי מקלב: אתה יודע שזה לא ככה.

אורי מקלב: אותו חייל שמגיע, גם אם הוא הגיע ממקום קיצוני שפגעו בו, לא צריך להתמודד עם מכרז, הוא לא מרגיש מוחלש.

אורי מקלב: מי שמגיע להתמודד על מכרז לא מגיע על פי רוב מהקבוצה מוחלשת.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהדיון הזה מתקיים תחת דמגוגיה.

עאידה תומא סלימאן: יש ניסיון לכבס מילים, להפוך מושגים למשהו שאפשר ללעוג לו.

עאידה תומא סלימאן: באים ומדברים על כך שמתקנים עוול שנעשה לאלה שמשרתים בצבא.

עאידה תומא סלימאן: בואו נסתכל על נציבות שירות המדינה, בואו נסתכל על המוסדות שיש בהם אנשים בדרגים גבוהים ואנשים בדרגים נמוכים.

עאידה תומא סלימאן: נבדוק מי קיים שם.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לחשוב כאילו הערבים, החרדים, בעלי המוגבלויות והנשים כבשו את נציבות שירות המדינה, כבשו את השירות הציבורי, ואילו הגברים היהודים שמשרתים בצבא נזרקים מכל המדרגות.

עאידה תומא סלימאן: מה זה צריך להיות?

עאידה תומא סלימאן: הרי בכל המוסדות האלה מי שנמצא הם אלה ששירתו בצבא.

עאידה תומא סלימאן: כאשר אומרים "העדפה מתקנת", מתקנת למה?

עאידה תומא סלימאן: העדפה מתקנת באה לתקן עוול ואפליה שנמשכו שנים ומנעו מקבוצות להגיע למקומות שהכישרונות שלהם היו מאפשרים להם להגיע.

עאידה תומא סלימאן: זו העדפה מתקנת.

עאידה תומא סלימאן: מדברים על ייצוג הולם?

עאידה תומא סלימאן: בואו נספור מי נמצא בשירות הציבורי.

עאידה תומא סלימאן: בואו נספור כמה ערבים נמצאים שם.

עאידה תומא סלימאן: תגידו אתם.

עאידה תומא סלימאן: לא הגיעו ל-10% אפילו אחרי תכניות שלמות של הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: כמה נשים ערביות נמצאות?

עאידה תומא סלימאן: 2% מהמשרתים.

עאידה תומא סלימאן: כמה חרדים נמצאים שם?

עאידה תומא סלימאן: בואו נעשה את החישוב הזה.

עאידה תומא סלימאן: על מה מדובר פה?

עאידה תומא סלימאן: באים כדי להשליך על השירות הציבורי ראיית עולם שאומרת שרק מי שמשרת בצבא נחשב וישב שם.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שקיים היום.

עאידה תומא סלימאן: מה אתם באים לחזק?

עאידה תומא סלימאן: יש תכניות ממשלתיות לשילוב חרדים בשוק העבודה, יש תכניות ממשלתיות לשילוב וייצוג נשים במקומות העבודה, ייצוג הולם.

עאידה תומא סלימאן: באים ושוללים דווקא מאלה שסוף סוף המדינה השכילה והבינה שהיא לא יכולה להמשיך באפליה הזאת ביחס אליהם.

עאידה תומא סלימאן: היא באה והשכילה ואמרה: בואו נקדם את הקבוצות האלו שנעשה להן עוול.

עאידה תומא סלימאן: באים עכשיו להחזיר את העגלה אחורה, להגיד שרק אלה ששירתו בצבא, אם מהדרג הכי נמוך עד הדרג הכי גבוה, הם אלה שישלטו, הם אלה שינהלו את המדינה, הם אלה שינהלו את בתי הספר, הם אלה שינהלו את בתי החולים.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שקיים.

עאידה תומא סלימאן: לעזור למוחלשים?

עאידה תומא סלימאן: משתמשים אפילו במושגים האלה.

עאידה תומא סלימאן: עד כמה אפשר לעוות את המושגים האלה ולהכניס אותם?

עאידה תומא סלימאן: אלה הם המוחלשים?

עאידה תומא סלימאן: כמה נקודות זיכוי נותנים ליוצאי צבא, כמה חלקות אדמה נותנים ליוצאי צבא, כמה מקדמים אותם?

ענת ברקו: כמה נהרגים בצבא, כמה נהרגים באימונים?

עאידה תומא סלימאן: באיזה עולם אתם חיים?

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהצעות החוק האלו יחבלו בניסיון לתקן את מה שמעוות במשך שנים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזו פגיעה אנושה בכל ההתקדמות שעשינו בעניין העדפה מתקנת, בעניין של תיקון העוול שנעשה לאוכלוסיות.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מאוד מקווה שזה לא יקרה.

חמד עמאר: בוא נאחד את הצעות החוק, נקדם אותן.

ניסן סלומינסקי: זו לא הצעת חוק אחת, אלו 4 הצעות.

חמד עמאר: קודם נאחד אותן.

עודד פורר: בוא נצביע על המיזוג.

ניסן סלומינסקי: יש כאן הצעות שונות.

ניסן סלומינסקי: אתה לא יכול למזג, יש כאן הצעות שונות.

אחמד טיבי: אני מלווה ועוסק בנושא הזה של קליטת ערבים בשירות הציבורי ובחברות הממשלתיות שנים רבות, מאז שאני בכנסת.

אחמד טיבי: אפילו הוקמה ועדה לפני כ-7,8 שנים, ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת קליטת ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: כשהתחלנו את העבודה שיעור הערבים בשירות הציבורי היה כ-4.5%, כשסיימנו אותה זה היה בסביבות 8%, כאשר השיעור הכללי שלנו באוכלוסייה הוא 20%.

אחמד טיבי: לאחרונה קמה ועדה חדשה בכנסת על תעסוקת ערבים.

ניסן סלומינסקי: הדיווח האחרון, אם אני זוכר, של מי שהיום הוא ממלא מקום נציב שירות המדינה היה על תשעה ומשהו אחוזים מהאוכלוסייה הערבית.

אחמד טיבי: זה פלוס מינוס 10%, שזה מחצית משיעור הערבים באוכלוסייה הכללית.

אחמד טיבי: היעד של 10% היה היעד לפני 10 שנים.

אחמד טיבי: לא הגיעו אליו.

אחמד טיבי: צריך לקבל החלטת ממשלה על יעד חדש, רק היא לא מקבלת.

אחמד טיבי: למה ערבים לא ניגשים למכרזים כלליים?

אחמד טיבי: כי אין להם אמון.

אחמד טיבי: אלה שמגישים בקשות לא מקבלים תשובה.

אחמד טיבי: הסיכויים שלהם להתקבל במכרז כללי הוא אפסי, לכן יצרו מכרזים ייעודיים לאוכלוסייה הערבית, שם ניגשים הערבים.

אחמד טיבי: כך השתפר קמעה הייצוג של הערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: למה צריך העדפה מתקנת לערבים?

אחמד טיבי: כי הם מופלים לרעה.

אחמד טיבי: כל אפליה על רקע לאומי יוצרת פער בנושא תשתיות, בנושא תעסוקה, בנושא מתן שירותים.

אחמד טיבי: מה מציעים כאן?

אחמד טיבי: מציעים העדפה סופר מפלה בין האוכלוסייה החזקה לאוכלוסייה החלשה.

אחמד טיבי: החוק מחליש עוד יותר את מי שמופלה לרעה.

עודד פורר: תושב טייבה ששירת בצבא הוא אוכלוסייה חזקה?

אחמד טיבי: אנחנו ראינו כאן הגדרות חדשות לאוכלוסיות מוחלשות.

אחמד טיבי: זה פשוט הזוי ההגדרות האלו.

אחמד טיבי: במקום שהממשלה והקואליציה תמשיך ותציב יעד חדש של ייצוג וקליטת ערבים בשירות הציבורי, במקום לתת העדפה מתקנת של כפל כפליים לנשים ערביות וחרדיות, כולל דרוזיות, שהן האוכלוסייה המופלית ביותר - הדוח שלOECD מתח ביקורת קשה על שירות המשק הישראלי ועל שירות המדינה הישראלי בנושא הזה - אנחנו באים ומחמירים עוד יותר.

אחמד טיבי: זאת אמירה לאומנית באמצעות הצעת חוק.

אחמד טיבי: אני תוהה למה רק העדפת יוצאי צבא, חבר הכנסת סלומיאנסקי, יושב-ראש הוועדה, בקבלה לעבודה, למה לא במתן שירותים רפואיים, למה לא בכניסה לחדרי מיון.

ענת ברקו: בינתיים מדינת ישראל מטפלת בחייל ובמחבל באותו חדר.

מרדכי יוגב: חבר הכנסת אחמד טיבי, זו השמצה גסה.

מרדכי יוגב: לא ראיתי דבר כזה בעזה או בטייבה.

אחמד טיבי: אני מבין שהדוגמאות שנתתי מאתגרות אתכם, לא רק מרגיזות.

אחמד טיבי: אין לכם תשובה.

אחמד טיבי: למה רק בתי חולים?

אחמד טיבי: אולי בוועדת הבחירות יגידו שיש עדיפות למועמדים ששירתו בצבא.

אחמד טיבי: אולי אחרי תוצאות הבחירות יתנו תוספת של 20% לרשימות שיש בהן משרתי צבא.

אחמד טיבי: למה לעצור רק בתעסוקה?

אחמד טיבי: אתם עד כדי כך הזויים, לאומנים, מנצלים את העובדה שיש לכם יכולת.

אחמד טיבי: למה מציגים הצעות כאלו?

אחמד טיבי: למה מתקבלות הצעות חוק נוראיות, ימניות, פשיסטיות?

אחמד טיבי: כי אתם יכולים.

אחמד טיבי: כל דבר אפשרי.

אחמד טיבי: אתם מסוגלים בקדנציה הזאת, בקואליציה הזאת להגיד שהשמש זורחת ממערב.

אחמד טיבי: יכול להיות שמוטי יוגב יסביר את זה בצורה רציונאלית.

אחמד טיבי: סליחה, יוגב אף פעם לא רציונאלי.

מרדכי יוגב: אדוני, אני מבקש לעצור אותו, הוא מדבר שטויות המחבל הזה שמשתף פעולה.

מרדכי יוגב: לך לרשות הפלסטינית, זה מקומך שם, בפרלמנט של אש"ף, בפרלמנט של הארגון לשחרור פלסטין.

מרדכי יוגב: תהיה שם שר, יועץ של ערפאת, יועץ של אבו-מאזן, יועץ של הנייה, יועץ של סנוואר.

מרדכי יוגב: זה מקומך, בין רוצחים.

מרדכי יוגב: אני מבקש לעצור אותו.

מרדכי יוגב: אני מבקש להעלות את החוקים להצבעה, זו דרישתנו הפשוטה ממך כיושב-ראש ועדה, זה הכל, לא לתת פה לרוצחים ולמשתפי פעולה עם רוצחים לדבר.

מרדכי יוגב: די, יש גבול לתעלול בכנסת ישראל.

מרדכי יוגב: אין מדינה במזרח התיכון שמטפלת בכל פצוע ללא הבדל של דת, מין וגזע.

מרדכי יוגב: מנהל בית החולים בצפת, ד"ר זרקא.

מרדכי יוגב: מנהל בית החולים בנהריה, ד"ר ברהום, עם כולם אנחנו משתפים פעולה.

מרדכי יוגב: הח"כים בכנסת משתפי פעולה עם מחבלים.

אחמד טיבי: ניסן, שמת לב שנאמר לפרוטוקול שאתה נותן אפשרות בוועדה לרוצחים ולמשתפי פעולה עם רוצחים.

אחמד טיבי: זה מה שהוא אמר.

מרדכי יוגב: משתפי פעולה עם רוצחים, זה מה שנאמר.

מרדכי יוגב: לא אתה.

מרדכי יוגב: אתה משתף פעולה עם ארגון רוצחים.

אחמד טיבי: אני אף פעם לא יריתי בילדים.

מרדכי יוגב: עם ארגון שנותן עשרות אלפי שקלים בחודש לרוצחים, עם אש"ף שמעודדת לרצח.

מרדכי יוגב: אתה היועץ שלהם, היועץ הפרלמנטרי.

מרדכי יוגב: לך לרמאללה.

מרדכי יוגב: אין לך זכות דיבור כאן.

אחמד טיבי: אני הולך לרמאללה, בשעה 16:00 יש לי פגישה.

מרדכי יוגב: מצוין.

מרדכי יוגב: אני מבקש להצביע.

אחמד טיבי: להבא אני מבקש שפסיכיאטר ילווה את דיוני הוועדה.

ניסן סלומינסקי: אל תגרור, יהיו תגובות.

אחמד טיבי: אני גורר?

אחמד טיבי: אני לא מכנה אנשים רוצחים, למרות שחלק מהם רוצחים, רצחו ילדים.

אחמד טיבי: אני שותק.

אחמד טיבי: הוא מכנה אותנו רוצחים, חברי כנסת, נבחרי ציבור.

אחמד טיבי: למה לא שירות רפואי, למה לא כניסה למסעדות?

אחמד טיבי: לכמה מועדונים לא נותנים לשחורים ולאתיופים להיכנס.

אחמד טיבי: אפשר להרחיב את זה.

אחמד טיבי: למי נותנים העדפה מתקנת?

אחמד טיבי: לקבוצות מוחלשות.

אחמד טיבי: מי מוחלש?

אחמד טיבי: ישובים באשכול 1 עד 3.

אחמד טיבי: אני מציע שההצעה תשונה כך שבמקום העדפה למי ששירת בצבא או העדפה לחיילי מילואים, תינתן העדפה למי שתעסוקה חשובה לו כדי להתפתח, לנושא תשתיות, לנושא אבטלה, ישובים שיש בהם שיעור אבטלה גבוה, תשתיות לקויות.

עודד פורר: למישהו ששירת וגר באותם ישובים מגיעה העדפה או לא מגיעה העדפה?

אחמד טיבי: אני מוכן שזה ייעשה בשפרעם.

אחמד טיבי: אני מוכן שתתנו לכל האזרחים בשפרעם 20 מיליארד שקל כל שנה.

אחמד טיבי: אם נותנים לשפרעם, נותנים גם לטייבה, נותנים לנצרת, נותנים לרהט.

אחמד טיבי: אני לא מוציא שום אזרח מההטבה.

עודד פורר: האם למישהו ששירת בצבא לא מגיעה העדפה?

אחמד טיבי: ההצעה צריכה להיות מתן העדפה לישובים באשכול 1 עד 3, עם תוספת תקציבית, במיוחד בישובים שיש בהם שיעור אבטלה גבוה, שיעור אבטלה גבוה של נשים במיוחד.

אחמד טיבי: זה הקריטריון שצריך להנחות, לא קריטריון של שירות צבאי.

עודד פורר: אפשר להוסיף את אותם ישובים שהיה שירות לאומי גבוה ושירות צבאי.

אחמד טיבי: חמד אמר על אלוף משנה שאמרו לו שאין לו כישורים.

אחמד טיבי: תאמין לי, חמד עמר, תבדוק את המקרה.

אחמד טיבי: אין לי ספק שהם לא קיבלו אותו, אם הוא מוכשר כמו שאתה אומר, בגלל שהוא ערבי דרוזי.

אחמד טיבי: סיכוי סביר ביותר.

אחמד טיבי: תבדוק מה עושים לדרוזים ששירתו בצבא בנתב"ג.

אחמד טיבי: אני ואתה יודעים איך נוהגים בכם.

אחמד טיבי: נוהגים בכם כמו שנוהגים בנו.

אחמד טיבי: כולנו ערבים.

אחמד טיבי: יש יהודי שחשבו שהוא דרוזי, לכן הוא נאלץ, בגלל שהיה מושפל, לשנות את השם שלו.

אחמד טיבי: כיום הוא מייצג את ישראל באונסק"ו.

אחמד טיבי: הוא היה חבר כנסת.

אחמד טיבי: קוראים לו כרמל שאמה הכהן.

אחמד טיבי: הכהן זו תוספת שעוקפת השפלה בנתב"ג.

אחמד טיבי: מבחן הענייניות נעדר מההצעה הזאת.

אחמד טיבי: בעבודה של מרכז המחקר הראו שבכל מדינות אירופה, ברוב המוחץ שלהן, אין סעיף של העדפה מתקנת ליוצאי צבא.

עודד פורר: ברוב המדינות אין שירות צבאי חובה.

אחמד טיבי: אם חייזר יגיע לדיון הזה, מה הוא יחשוב?

אחמד טיבי: שהיהודים במדינה הזאת - -

עודד פורר: לא היהודים.

עודד פורר: אחמד, אנחנו מדברים על ערבים שמשרתים בצה"ל.

עודד פורר: יש גם תושבי טייבה שמשרתים בצבא ועושים שירות לאומי.

אחמד טיבי: אתה דואג להם.

אחמד טיבי: החוק הזה פוגע בנשים דרוזיות.

אחמד טיבי: פוגע בחרדים, פוגע באנשים עם מוגבלויות.

עודד פורר: ממש לא.

אחמד טיבי: ממש כן.

עודד פורר: אתה לא מבין את החוק.

עודד פורר: להיפך.

אחמד טיבי: הוא חושב שהיהודים הם המוחלשים, הם המיעוט, שהערבים הם אלה שתפסו את השלטון ומחלקים משרות רק לערבים.

אחמד טיבי: הוא חושב שהיחס הוא לא 80/20 או 90/10, אלא 2% נשים יהודיות ושאר המשרות של נשים ערביות.

אחמד טיבי: זה חוק מעוות.

אחמד טיבי: אני מוחה על העובדה שתוך כדי ניהול הישיבה שמעת האשמות והטחות בעאידה ובי שאנחנו רוצחים ושתקת.

אחמד טיבי: אנחנו רוצחים דעות קדומות, אנחנו רוצחים גזענות.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להתנצל בפני כל הגופים האחרים שהגיעו לפה, שחלקם גם נמצאים בתוך התקנה ורוצים לדבר, שלא הספקנו להגיע אליכם.

ניסן סלומינסקי: בישיבה הבאה נתחיל איתכם.

ניסן סלומינסקי: אנשי הנציבות, יש לכם שבועיים לסיים את הנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: אם לא תסיימו אותו, בסוף יהיה חוק.

ניסן סלומינסקי: האפשרות היחידה שמסוכמת על כולם זה שזה יבוא לידי ביטוי אצלכם.

ניסן סלומינסקי: אם לא תגמרו את זה תוך שבועיים, בסוף יהיה את החוק.

ניסן סלומינסקי: אנא, תעשו את זה.

אלעזר שטרן: אחמד יכול לפעול שהערבים יתגייסו יותר.

עודד פורר: תהיה הטבה למתגייסים מטייבה.

עודד פורר: אני מוכן להכניס לחוק הטבה למתגייסים מטייבה.

אחמד טיבי: יש לי הצעת חוק - פטור מטעמי מצפון.

אחמד טיבי: זה האתגר האידיאולוגי, פטור מטעמי מצפון.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה בנושא הזה.