ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 659, 2018-06-19 09:30

יואב קיש: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

יואב קיש: על סדר היום - הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 107 והוראת שעה) (תיקון - הארכת הוראת השעה), התשע"ח-2018, פ/5420/20, הצעת חוק פרטית שלי.

יואב קיש: אם כך אני אפתח ונמשיך ונשמע גם את חברת הכנסת כהן-פארן ואת נציגי המשרדים השונים.

יואב קיש: אנחנו עוסקים בבקשה של תוספת שנה להוראת שעה שמאפשרת בחוק התכנון והבנייה הקלות לבתי מלון למצב שבו הם הולכים לפרויקט של בנייה ומגדילים את תפוסת החדרים.

יואב קיש: מה שהוראת השעה מאפשרת זה גם בניית מגורים באותו קומפלקס שמתווסף.

יואב קיש: אנחנו לא משנים את החוק עצמו אלא רק מאריכים את התוקף שלו.

יואב קיש: אם התוספת היא של 40% זכויות בנייה, כחצי מזה ניתן לשימוש למגורים.

יואב קיש: מה שחשוב לומר – שבעצם התחלנו את המהלך הזה, לדעתי החוק הזה עבר עם חבר הכנסת אמסלם - - -

קריאה: אוגוסט 2016

יואב קיש: אנחנו בתקופה שעדיין להבנתי מהמשרדים אין מיצוי מלא של ההבנה של התועלת ובאמת האם רוצים להפוך את זה לחקיקה ולכן, כדי לאפשר את הבחינה המלאה של כל המשמעויות ראיתי לנכון להוסיף שנה להוראת השעה, ולאפשר בעצם בסיום השנה הזו להגיע למסקנות האם רוצים להפוך את הוראת השעה לחקיקה קבועה או לא.

יואב קיש: אני יודע שבמהלך החקיקה חברת הכנסת פארן, התנגדת לעמדה הזו.

יואב קיש: אנחנו צריכים לקרוא?

רוני טיסר: אני קוראת: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 107 והוראת שעה (תיקון – הארכת הוראת השעה), התשע"ח-2018 תיקון סעיף 5 1.

רוני טיסר: בחוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 107 והוראת שעה), התשע"ו-2016, בסעיף 5 ברישה, במקום "שנתיים" יבוא "שלוש שנים".

רוני טיסר: אני רק אציין שאותה הוראת שעה גם מדברת על שני נושאים נוספים.

רוני טיסר: היא קובעת חובת הקמה של ועדה קבינטית בכל מחוז, אשר מטרתה לטפל בתוכניות שייעודם העיקרי הוא מלונאות, ועוד נקבע בהוראת השעה שהוועדה לשמירת הסביבה החופית ועל החוף תוכל לדון ולאשר תוכניות לתיירות שנידונו בה, אותן תכניות שנידונו בוועדה המחוזית ובוועדה המקומית העצמאית, וההחלטה שלה בנושא תייתר את ההחלטה של המועצה הארצית במקרה והיא אכן נדרשת.

יעל כהן-פארן: זה מחזיר אותי שנתיים אחורה.

יעל כהן-פארן: היו פה דיונים סוערים ולא בכדי.

יעל כהן-פארן: אתה אולי לא היית בוועדה אבל באמת אני חושבת שהבעייתיות של התיקון באה לידי ביטוי בעיקר בכל הנוגע לסביבה החופית.

יעל כהן-פארן: זה הנושא כאן על השולחן, שם הפוטנציאל הגדול ביותר למלונאות, והתוספת למגורים בתוך המלון הופכת את הבנייה על החוף לאטרקטיבית ביותר, שוב, בגלל התוספת למגורים.

יעל כהן-פארן: וזה נושא שאני והרבה מאוד גם חברי כנסת וגם ארגוני הסביבה, הציבור, יוצא נפגע ומתנגד לה, כי בסופו של דבר החשש הוא שזה יביא לבנייה מופרזת על החופים, כשיש כל כך מעט חופים היום במדינת ישראל שצריכים להישאר בידי הציבור ונגישים לציבור, ואם תותר בנייה בקרבה אליהם היא צריכה להישאר לצרכי ציבור ומלונאות, כחלק מהתפיסה שאלה שטחים רגישים ויחודיים.

יעל כהן-פארן: גם שם יש מגבלות אבל לפי חוק החופים שעבר בכנסת ב-2004 בין 100 ל-300 מ' לא תהיה בנייה למעט מקומות שיוגדרו למלונאות ולתיירות וכו', ופה, ההכנסה הזו של המגורים משנה את הכללים ומאפשרת ותאפשר בעתיד אם אכן תיושם הרבה יותר בנייה באופן שיפגע בציבור ויפגע בנגישות של הציבור לחוף.

יעל כהן-פארן: אז זו היתה מהות ההתנגדות אז, וזו גם מהות ההתנגדות היום של ההתנגדות להארכת הוראת השעה, ובוודאי של הפיכת החוק לקבוע.

יעל כהן-פארן: אני אגיד לך משהו.

יעל כהן-פארן: מהדיווח שקיבלנו ממנהל התכנון כאן למעשה אנחנו רואים שבשנתיים האחרונות לא נעשה שימוש - - -

יואב קיש: טוב, תכף נשמע פה את כולם.

יעל כהן-פארן: כן, אבל זה רק מעלה את השאלה האם בכלל החוק הזה נדרש.

יעל כהן-פארן: אם לא נעשה בו שימוש אז על אחת כמה וכמה מעלה את השאלות אם בכלל צריך אותו, כי הוא פותח פתח, ואתה אומר – חשבת שכולם יבואו ויבנו בתי מלון כמו שאנחנו רוצים, ואתה רואה שהפתח הזה לא פתח את זה.

יעל כהן-פארן: אז אולי יש דברים אחרים שצריך לעשות.

יעל כהן-פארן: המטרה של עידוד תיירות – אני לא נגדה, ועידוד מלונאות – אני לא נגד.

יעל כהן-פארן: אני מתנגדת לחיבור הזה שבין מלונאות עם מגורים, ובוודאי כשהוא לצד החוף.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

זוהיר בהלול: כתוצר של שתי ערים שעבדך הנאמן התגורר בהן ועדיין מתגורר באחת מהן- חיפה ועכו, אני חרד על רצועות החוף.

זוהיר בהלול: אני חושב שלמשל, אם אנחנו מדברים על כמה ס"מ פר אדם בישראל שנהנה מחולות קסומים, נדרשים וחיוניים לחברה הישראלית שהולכת ומאבדת את חופיה.

זוהיר בהלול: הואיל ומדובר בכמה ס"מ שנשארו לרפואה לכלל האזרחים בישראל, כמה ס"מ פר אזרח בישראל, אז אני חושב שאנחנו צריכים לשמר את זכותו של האדם בישראל ליהנות מהחופים.

זוהיר בהלול: להציל את החופים במכירה פומבית לטייקונים – אני חושב שמדובר בפשע בלתי מפוענח ובל יתואר.

זוהיר בהלול: לכן, כל החוקים האלה – אגב, זו הכלאה נוראית לומר שיש לכם בית מלון ותקבלו גם כמה חדרים כדי שתרחיבו את המלונאות על החופים.

זוהיר בהלול: אני חושב שיש כאן מכירה פומבית נוראית שצריך להיזהר ממנה וצריך למנוע אותה.

זוהיר בהלול: הוראת השעה איננה במקומה, וצריך לחוקק חוק שיגן בפרהסיה ובמפגיע על החופים, לאפשר בריזה למדינה שהולכת ונעשית מדברית יותר ויותר בשנים האחרונות – עוד טמפרטורה או שתיים פחות זה יעניק קצת משב רוח מרענן.

זוהיר בהלול: אני גר ממש מול הים בעכו.

זוהיר בהלול: הבית שלי פתוח לכל מי שרוצה לבקר את עבדכם הנאמן, לרבות אתה, כמובן, אדוני היושב-ראש, אני גר ברחוב ההגנה 6/28.

זוהיר בהלול: היתה לנו מרפסת וביטלנו אותה כי כבר אי אפשר לשבת במרפסת בישראל בגלל דרגת הלחות האימתנית.

קריאות: - - -

זוהיר בהלול: זו מרפסת שביבי נתניהו פעם דיבר עליה, על הזכות למרפסות במדינת ישראל.

זוהיר בהלול: לכן, אנחנו מתחלחלים מן העובדה שאי אפשר ליהנות ממרפסות במדינת ישראל שהפכה להיות מדברית בצורה פושעת.

זוהיר בהלול: לכן אני פונה אליך, אנא הגן על זכותו של אדם ליהנות מהדיונות, מהחולות, מהחופים המקסימים, ואל תנציח את העניין הזה באמצעות הוראת שעה, ואל תיתן לטייקונים יותר זכויות מכיוון שהם נהנים בלאו הכי מזכויות יתר על חשבון הציבור.

יעל גרמן: לפני מספר שבועות דנו בחוק המישוש שהיה הוראת שעה וביטלנו אותו מכיוון שראינו שהשימוש שנעשה לא נעשה לצורך מטרות שהוראת השעה נועדה.

יואב קיש: הוראת השעה פגה, לא חידשנו.

יעל גרמן: מקבלת.

יעל גרמן: לא חידשנו.

יעל גרמן: אני חושבת שזה מקרה דומה.

יעל גרמן: הרי מה היא הוראת שעה?

יעל גרמן: הוראת שעה אומרת – אנחנו לא בטוחים שהחוק הזה נכון או נחוץ או שמין הראוי לחוקק אותו.

יעל גרמן: בואו ניתן לו שנתיים זמן, נעשה פיילוט, ניסיון, ואחרי שנתיים נבחן, נראה.

יעל גרמן: וירא כי טוב –נמשיך, וירא כי לא טוב – נפסיק.

יעל גרמן: אני הסתכלתי, ואני מודה מאוד על הנתונים - -

יואב קיש: תכף תשמעי עוד נתונים.

יעל גרמן: - - ואני רואה שככה: הוועדות העצמאיות לא עשו דבר, הולחו"פ לא דן בשום דבר, הוועדות המיוחדות שנקבעו בהוראת שעה, ועדות המשנה לתיירות אמנם הוקמו, שאני חושבת שזה בסדר.

יעל גרמן: הייתי רוצה לדעת – דנו במחוזות חיפה וצפון, התקיימו דיונים במשרד ה - - -והייתי רוצה לדעת, כי אם באמת, בסופו של דבר – ושמעתי את חברתי יעל כהן-פארן, אני סומכת את ידי על כל מילה שהיא אמרה ובכלל על דעתה, בפועל, בעיקרון, לא ראוי שאנחנו ניקח את התוכניות שמיועדות למלונאות ונלביש עליהן מגורים.

יעל גרמן: אני רוצה להוסיף עוד משפט חשוב – המטרה של התיקון הזה היה לעודד את המלונאות.

יעל גרמן: מה שקורה בפועל – אני מדברת מניסיון של המרינה, לא המלונאות היא זו שמפתחת אלא המגורים מתפתחים על חשבון המלונאות.

יעל גרמן: ואז נמצאנו מפסידים פעמים, גם את המלונאות וגם את חוף הים.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לדברים שאמרו חברי הכנסת.

יואב קיש: אני ממש לא מסכים אתכם.

יואב קיש: אל"ף, אנחנו נשמע מה נעשה ומה לא נעשה, בדיוק, ומעבר לכך, אני מסכים עם התפיסה שאומרת, עושים הוראת שעה ונראה אחרי שנתיים מה יקרה.

יואב קיש: לדעתי הגענו לנקודה הזו.

יואב קיש: אני גיליתי בנקודה הזו שלהסיק מסקנות עכשיו זה מוקדם מדי, לכאן או לכאן.

יואב קיש: לכן, זו כוונתי, להאריך בשנה כדי שנוכל באמת להסיק מסקנות בצורה אפקטיבית, וזה בסדר, מותר לחלוק אחד על השני.

ליאור פרבר: קודם כל חשוב להבין מה נקודת המוצא של החוק הזה.

ליאור פרבר: מ-2005 ועד 2015, במשך עשור שלם – לא נבנו בתי מלון חדשים.

ליאור פרבר: נבנו, אבל גם נסגרו, ולכן מספר חדרי המלון היה כמעט סטגנטי לחלוטין במשך עשור שלם.

ליאור פרבר: לכן, כשאנחנו התחלנו את התהליך הזה ניסינו להבין איפה החסמים העיקריים של בניית בתי מלון.

ליאור פרבר: החסמים העיקריים היו בכדאיות הכלכלית, במחסור באשראי – שהבנקים לא רצו לתת הלוואות לבניית בתי מלון, והביורוקרטיה שיצרה חסמים קשים ביותר עבור היזמים שרצו לבנות בתי מלון.

ליאור פרבר: לכן הלכנו לכיוון של החוק הזה.

ליאור פרבר: בשלוש השנים האחרונות המצב החמיר מהסיבה הפשוטה שמספר התיירים עלה משמעותית.

יואב קיש: אל תגיד "המצב החמיר", זה לא משתמע נכון.

יואב קיש: המצב השתפר, יש יותר תיירים.

ליאור פרבר: המצב השתפר, לשמחתנו מגיעים הרבה יותר תיירים.

ליאור פרבר: בשנה האחרונה היה גידול של 25%.

ליאור פרבר: במספר התיירים גדלנו מ-2.9 מיליון תיירים ל-3.6 מיליון תיירים, שזה מצב פנטסטי.

ליאור פרבר: ברבעון הראשון של השנה הנוכחית היה גידול גם של 25% על הגידול של ה-25% של השנה שעברה.

ליאור פרבר: זאת אומרת שאנחנו נמצאים בגידול מדהים, וזה משמח מאוד.

ליאור פרבר: הבעיה שנוצרה בעקבות העניין הזה שמספר חדרי המלון עדיין לא עלה בהתאמה, מה שמביא הלכה למעשה לגידול של המוצר התיירותי.

ליאור פרבר: עלויות הנופש עולות, כולנו חווים את זה בכיס שלנו כשאנחנו באים לנפוש.

ליאור פרבר: ולכן הדרך האמיתית והמשמעותית ביותר להתמודד עם עלויות הנופש זה לייתר הגדלה של היצע חדרי המלון, והתהליך הזה יקרה רק אם תהיה כאן כדאיות כלכלית לבנות חדרי מלוון.

ליאור פרבר: אם זה לא יהיה כדאי מבחינה כלכלית, אף אחד לא יבנה פה בתי מלון.

ליאור פרבר: לכן זו הסיבה שהלכנו לסיפור הזה של 20%, כתוספת על הזכויות הקיימות.

ליאור פרבר: עכשיו אני מציע, שמענו פה כל מיני טענות בנוגע לפגיעה - - -

יואב קיש: לא, לא.

יואב קיש: אני מבקש לשמוע מבתי מלון מה קורה, מי ביקש - - -

דורון אהרון: אני סמנכ"ל פיתוח ובעצם מי שאחראי על יישום החוק הזה במשרד.

דורון אהרון: נשמעו פה שתי טענות מצד חברי הכנסת הנכבדים דב חנין הבטיח שהוא לא יגיע.

דב חנין: לא, אני ביום העירוניות, אבל באתי לשמוע.

קריאות: - - -

דורון אהרון: אני חוזר לגופם של הדברים.

דורון אהרון: נשמעו כאן שתי טענות.

יואב קיש: אני לא רוצה תשובות לטענות.

יואב קיש: אני רוצה נתונים.

דורון אהרון: אני אתן סקירה של נתונים וכל מה שצריך, אבל לגבי שתי הטענות - - -

יואב קיש: לא, אני מבקש לא להתייחס לטענות.

יואב קיש: נתונים בבקשה.

דורון אהרון: ההליך התכנוני מורכב מרצף.

דורון אהרון: הרצף מתחיל במשרד התיירות, במקום שבו מגיע יזם או ועדה מחוזית שמפנה יזם מיוזמתה ולא מיוזמתו לחוות חוות דעת מקצועית לגבי הפרוגרמה התכנונית של המלון.

דורון אהרון: זה בעצם ראשית התהליך.

דורון אהרון: אחרי שאנחנו מחווים את דעתנו היזם ממשיך ברצף פעולות ומגיע לדיון בוועדת התכנון או הוועדה המקומית שבה הוא רוצה לאשר את התוכנית.

דורון אהרון: לגבי הנתונים.

דורון אהרון: בין השנים 2018-2016, בעצם מאוגוסט 2016 ועד היום נידונו 20 תוכניות במשרד התיירות שנוגעות לעירוב שימושים ונוגעות ישירות לתיקון, נשענות עליו - - -

יואב קיש: 20 תוכניות.

יואב קיש: מה הסטטוס שלהן היום?

דורון אהרון: 7,000 חדרים - - -

יעל גרמן: חדרי מלון?

יעל גרמן: חדרים זה גם חדרי מגורים.

דורון אהרון: בוודאי.

דורון אהרון: חדרי מלון.

דורון אהרון: משרד התיירות אמון על הקמת חדרי מלון.

דורון אהרון: העניין של הערוב שימושים שהוא דבר שנפוץ בכל העולם, בניו יורק – עכשיו אנחנו חוזרים מכנס שם, כל אתר בנייה מופיע – mixed use.

דורון אהרון: אין שום אתר בנייה שראינו של משרדים או מגורים שהוא כולו משרדים או כלו מגורים.

דורון אהרון: עירוב שימושים מהותו – לקחת שימוש ל שמלונאות, מגורים, מסחר, ולשלב אותם יחד.

יואב קיש: השאלה – אם באותו אזור או באותו בניין.

דורון אהרון: באותו מבנה, או באותו פוליגון בנייה .

דורון אהרון: מה שזה מייצר – זה חוסך לך תחבורה.

דורון אהרון: אם העבודה שלך נמצאת באופן מרוחק ממקום המגורים שלך, אם המלונאות נמצאת במרוחק מהמסחר - - -

יעל כהן-פארן: לא, mixed use זה מושג טוב, זה בסך הכל נכון.

יעל כהן-פארן: רק מעניין שאתם משתמשים בזה בהיבט של רק באזורים ש - - -

יואב קיש: אז אמרת 20 תוכניות, 7,000 חדרים - - -

דורון אהרון: 20 תוכניות, 6,970 חדר - - -

יואב קיש: ומה הסטטוס שלהם, בעצם?

יואב קיש: כמה זמן לוקח להגיע להבשלה, לאישור היתר בנייה, בעניין הזה?

דורון אהרון: היתר בנייה, לצערי הרב, לבנות מלון בישראל לוקח סדר גודל של בין 8 ל-10 שנים.

דורון אהרון: זה הזמן.

דורון אהרון: עכשיו, מי שיגיד משהו אחר - - -

יעל גרמן: זה החסם.

דורון אהרון: נכון, ובזה אנחנו מטפלים.

דורון אהרון: בדיוק בזה אנחנו מטפלים.

דורון אהרון: ההליך הארוך הזה נובע – גם היכולת לארגן את הסגירה הפיננסית מול הבנקים, גם היכולת התכנונית של המדינה לעכל תוכנית כזו ולהביא אותה לידי אישור – 4-3 שנים עד שיזם מגיע להיתר בנייה סופי.

יואב קיש: אז אני רוצה כרגע לסכם את מה שאתה אומר.

יואב קיש: אנחנו לא נדון כרגע על איך פותרים את העניין של היתרי בנייה למלונות.

יואב קיש: אתה אומר שבשנתיים שעברו 20 תוכניות, 7,000 חדר, אתם יודעים להגיד היום אם אתם רוצים להפוך את הוראת השעה הזו לחוק או לא?

יואב קיש: או שאתם עוד לא יודעים להגיד?

יואב קיש: או שאתם רוצים עוד שנה בשביל לשקול את זה?

דורון אהרון: בוודאי אנחנו צריכים עוד שנה כדי לראות איך התוכניות האלה מתקדמות בתוך הוועדות.

דורון אהרון: עוד נתון שאני רוצה כאן להוסיף – זה, בעצם, השלב הראשון כפי שאמרתי.

דורון אהרון: במקביל, השלב הבא הוא בעצם גם שלב שנעשה במשרד התיירות.

דורון אהרון: אני יושב-ראש מנהלת ההשקעות בתיירות, אנחנו נותנים מענקים לאותם בתי מלון שרוצים לקום.

דורון אהרון: מי שזכאי למענק על פי חוק עידוד השקעות הון הוא מי שיש לו סגירה פיננסית, קרי, הגיע למצב שהוא מציג 20% הון עצמי כדי לממן את הפרויקט, והוא נמצא במגעים מול הבנקים למימון של הפרויקט, מי שיש לו תב"ע מאפשרת – לא יכול להיות שבן אדם לוקח מגורים והופך אותם למלונאות ומבקש ממני מענק.

דורון אהרון: הבשלות של הפרויקטים האלה היא גבוהה יותר מהפרויקטים הקודמים שתיארתי.

דורון אהרון: 2,000 חדר.

דורון אהרון: 1,948 חדר אושרו לקבלת מענק במסגרת עירוב שימושים.

דורון אהרון: זה שלב מתקדם יותר מ - - -

השלב של אישור המענק הוא אחרי קבלת היתרים?

דורון אהרון: לא.

דורון אהרון: במענק יש שני מסלולים.

דורון אהרון: יש מסלול הקמה ומסלול היתר.

דורון אהרון: מסלול היתר עדיין מבקש עדיין מבקש ממך תנאי סף כאלה שהם הרבה יותר בשלים מסתם אדם שבא ומבקש – אני רוצה לבנות מלון, תנו לי מענק.

שאלה שנייה – איך אנחנו מונעים את הדבר הה, שלא יהיה מצב - - - הרי גם האופי של הוראת השעה זה משהו שאנחנו רוצים לעשות בזמן קצר, לתת פוש רציני לעניין הזה.

איך אנחנו קובעים את העניין שאנשים לא ינצלו את הדבר הזה בשביל לבוא, להגיש תוכנית, לקבל את אחוזי הבנייה, את ההקלות ואת הכל, לשים את זה בצד, ולהגיד – יגיעו ימים טובים, נמסחר את זה וכו'.

האם שקלתם, ואני יכול גם להציע, לעשות שהאישורים האלה יהיו אישורים מתכלים?

דורון אהרון: שאלה מצוינת.

דורון אהרון: האישורים האלה מוגבלים בזמן לשלוש שנים.

האישורים הסטטוטוריים?

דורון אהרון: האישור של משרד התיירות לעירוב שימושים מוגבל בשלוש שנים.

שרון מאיר: אני זוכרת את הדיונים שהיו כאן

שרון מאיר: לפני שנתיים בדיוק בעניין הזה ובדיוק בעניין של החופים ולכן הוכנסה בתוך הוראת השעה הגבלה, זה נמצא בסעיף 2 - - -

יואב קיש: היועצת המשפטית שלי תכף תתייחס.

שרון מאיר: מצוין.

שרון מאיר: שם מחריגים בעצם את הסביבה החופית מהוראת השעה.

יעל כהן-פארן: לא, לא מחריגים.

יעל כהן-פארן: רק קו ראשון.

יואב קיש: תראו, בסופו של דבר אנחנו מדברים על הארכת הוראת השעה בשנה, שהנימוק העיקרי לזה הוא לתפיסתי, שעדיין לאחר השנתיים שעברו אין עוד החלטה ברורה אם זה מיותר או שזה חשוב מאוד.

יואב קיש: לכן מבקשים עוד שנה ואני תומך במהלך הזה.

יואב קיש: אני מבקש עכשיו להתרכז בזה ולא עכשיו להתחיל להתפזר ל-1,001 משמעויות שיכולות להיות לגיטימיות אבל אנחנו צריכים להתמקד בדיון.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני רוצה להעיר שלוש הערות קצרות.

דב חנין: הערה ראשונה בנוגע לעירוב שימושים.

דב חנין: אני בעד עירוב שימושים, אני חושב שזה דבר נכון וטוב.

דב חנין: איפה הבעיה כשאנחנו מדברים על מגורים ותיירות?

דב חנין: אני אומר בצורה גלויה – אנחנו בעד קידום תיירות, למרות שאתם לפעמים חושבים שאנחנו עושים מעשים שמכשילים את זה.

דב חנין: בעולם המציאותי שבו אנחנו נמצאים יש הבדל גדול בין הכדאיות הכלכלית בלקחת נכס ולמכור אותו לשוק המגורים – שבשוק המגורים שלנו היום זו כדאיות מאוד מאוד גדולה, לבין תיירות שהיא עדיין ענף שאנחנו צריכים לתת לו הרבה גיבוי ותמיכה.

דב חנין: ולכן הסכנה הגדולה בעירוב השימושים שאנחנו נקדם מהלך שמתחיל כתיירות ויתגלגל למגורים, וזה הפחד הכי גדול שלנו בעניין הזה.

דב חנין: אם אנחנו היינו יודעים שמה שמקודם לתיירות הוא לתיירות – אז אנחנו יודעים מה יש לנו, אנחנו מבינים שזה גם שימוש שמתחלק על הציבור, ובטח כשמדובר בתיירות עממית.

דב חנין: זה מתחלק על הציבור ואז כל הציבור נהנה מהנכס הזה, שאנחנו נותנים את האפשרות להשתמש בו.

דב חנין: כשמדובר על משאב ציבורי – לקחת ולתת אותו למגורים, אותנו זה מאוד מאוד מפחיד, ולכן אנחנו פוחדים מערוב השימושים.

דב חנין: הערה שניה – אני מקבל בברכה דווקא את המשך הרגישות הגדולה יותר בנושא החופים, אני חושב שזה נשוא שכולנו צריכים להסכים עליו, שבנושא החופים ישנה רגישות מאוד מאוד גדולה.

דב חנין: זה גם היה נושא שעורר הרבה הרבה אמוציות בסיבוב הקודם.

דב חנין: אני חושב שזה נושא שמאוד חשוב לחדד אותו כי הוא משמעותי.

דב חנין: הערה אחרונה – אני, מבחינה זו, חושב שיש הבדל גדול בין להאריך את הוראת השעה בשנה, שזה בסדר – יבחנו ויראו, עוד כולנו לא יכולים להגיד בוודאות האם החששות שהיו בתחילת הדרך התממשו בחוק הזה, היתרונות - - -יש כאלה שטוענים שיש יתרונות, האם התממשו או לא התממשו, לבין מצב - - - אני חושב שיש הבדל גדול בין זה ובין המחשבה לחוקק את זה כחוק.

יואב קיש: ממשרדי הממשלה – מישהו רוצה התייחסות אחרת ממה ששמענו ממשרד התיירות?

יואב קיש: אין התייחסות אחרת.

יעל גרמן: שאלת הבהרה – דיברת על 7,000 יחידות מלונאות.

יעל גרמן: על כמה יחידות דיור מדובר?

יעל גרמן: הרי אנחנו מדברים על הצעה שמדברת על עירוב שימושים, אז כמה מתוך ה-7,000 או בנוסף ל- 7,000 - - -

דורון אהרון: בנוסף ל-7,000 יש סדר גודל של כ1,500 יחידות מגורים.

יעל גרמן: והאם זה על חוף הים?

- - -

דורון אהרון: 1,500 יחידות דיור בנוסף ל-7,000 – על חוף הים?

דורון אהרון: הרי החוק לא מאפשר לי - - - על חוף הים.

קריאות: - - -

דורון אהרון: מתוך 20 תוכניות המקומות שקרובים לחוף הים.

יואב קיש: תן את כל ה-20.

דורון אהרון: מלון פרדייז באשקלון, גזית-גלוב נאות אואזיס חוף צפוני אילת, מגרש 103ב' מלונאות ומגורים בחוף הצפוני, אילת, גבעת תלפיות החדשה – מלון ירושלים, עין ים, מלונות החוף הצפוני בע"מ – אף על פי שזה נקרא כך זה מלונות במבשרת ציון, מלון ברכס ארמון הנציב, האחים חסיד, עיר ימים נתניה – בקירוב, אך לא על, נתניה, כיכר העצמאות, עפולה, עין ים, רכס ארמון הנציב, גני מנורה – טבריה, טובא זנגריה, חדרה – מתחם 9, עפרון 9 בחיפה, אשדוד, שד"ל בתל אביב, שכונת נמסאווי - - -

יואב קיש: חברים, אני מעלה להצבעה את ההחלטה לקריאה ראשונה.

יואב קיש: מי בעד?

יואב קיש: ירים את ידו.

יואב קיש: בעד – 6

יואב קיש: נמנעים – אין הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 107 והוראת שעה) (תיקון - הארכת הוראת השעה), התשע"ח-2018 אושרה.

יואב קיש: ההצעה התקבלה, תודה רבה, הישיבה נעולה.