הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 178, 2018-06-12 12:30

רחל עזריה: צהריים טובים.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון, ישיבת מעקב, יישום חוק התכנון והבנייה (תיקון – פיצול דירות), הוראת שעה, התשע"ו-2016.

רחל עזריה: החוק עבר בנובמבר, אחרי הרבה מאוד עבודה, זו הייתה הצעת חוק שחבר הכנסת אלי כהן, בהיותו חבר כנסת, יזם.

רחל עזריה: זו הצעת חוק שעבדנו עליה המון, גם עם כל הגורמים ובאמת הייתה פה עבודה מאוד מאוד אינטנסיבית כדי שהחוק יעבור גם בצורה שיהיה אפשר ליישם, וידאנו שיש הסכמות עם כולם.

רחל עזריה: במהלך הדיונים אחד הדברים שאנשים אמרו שהמון עבודה נעשית על הצעת החוק והטענה הייתה שאני לא מוכנה להעביר חוק שבסוף יהיה אות מתה.

רחל עזריה: והנה אנחנו לא מעט זמן אחר כך, אנחנו בעצם יושבים לדון ביישום של הצעת החוק וקיבלנו הרבה מאוד פניות, מהרבה מאוד תושבים ברחבי הארץ, שבפועל החוק לא ממומש, יש הערמה מאוד משמעותית של קשיים בדרך וכנראה שאנחנו נצטרך לעשות מעקב אמיתי כדי שהחוק הזה גם יקרה בפועל.

רחל עזריה: אני אומר באופן אישי שהעניין הזה שמחוקקים חוקים והם הופכים להיות עץ נופל ביער זה בעיניי בלתי נסבל וזה לא יקרה.

רחל עזריה: לכן ככה, יש כמה דברים שהייתי רוצה לשאול, קודם כל את מינהל תכנון.

רחל עזריה: כמה שאלות על הנושא הזה של פיצול דירות.

רחל עזריה: האם אתם יכולים לספר לנו כמה בקשות הוגשו, מאיזה אזורים, האם יש איזה שהם חסמים, תנו לנו איזה שהיא סקירה על המצב.

מיכאל לובלינג: אז קודם כל בחוק הוגדרה חובת דיווח.

מיכאל לובלינג: חובת דיווח של שנה ממועד כניסת החוק לתוקף, אנחנו הגדלנו ראש ומתוך הבנה - - -

רחל עזריה: אני אגיד לך מה, אם לא היינו מקבלים כל כך הרבה פניות אז לא היינו מבקשים את הדיון.

רחל עזריה: זה הגיע למצב שאנחנו לא יודעים אפילו איפה החוק הזה כן קורה בפועל.

רחל עזריה: אני אפילו אגיד שמאוד התקשינו לקבל, בהרבה מאוד ערים אומרים שהם עדיין לא הגדירו קריטריונים וכללים.

מיכאל לובלינג: אז באמת אנחנו ביקשנו מהוועדות המקומיות, שילבנו את זה במסגרת הדוח השנתי ויש לנו את הדיווחים שלהם, לא כולם, אבל של רובם, מעודכנים לחמשת חודשי החוק הראשונים, עד סוף מרץ.

מיכאל לובלינג: רוב הוועדות, ואני מדבר על סך הכול 78 ועדות, אמרו לנו אפס, לא קיבלנו.

מיכאל לובלינג: ביקשנו רק את מה שנדרש בחוק, שזה כמה הקלות התבקשו בתוקף החוק וכמה היתרים הונפקו.

מיכאל לובלינג: 19 ועדות אמרו לנו שהם קיבלו הקלות, או בקשות להקלה, כשרק שלוש ועדות בעצם הנפיקו, כל אחת היתר.

מיכאל לובלינג: כלומר עד סוף מרץ 2018 לפי הדיווחים האלה, ואנחנו אומרים, אני שם כאן disclaimer, אלה דיווחי הוועדות, אנחנו לא מחוברים באינפוזיה למערכות ניהול של - - -

רחל עזריה: באיזה ערים היו?

מיכאל לובלינג: הבקשות הונפקו באופקים, בית שאן ופתח תקווה.

רחל עזריה: רנדומלי לגמרי.

גלעד קרן: שאר הבקשות נדחו או שלא דנו?

מיכאל לובלינג: לא, פשוט לוקח זמן.

גלעד קרן: לא נדחו?

מיכאל לובלינג: הם בתהליך עדיין, 70 בקשות בערך נמצאות בתהליך.

מיכאל לובלינג: שוב, 70 בקשות הוגשו, אני מקיש ש-70 בקשות עדיין נמצאות - - -

רחל עזריה: אתה יודע כמה ערים קבעו את המדיניות?

רחל עזריה: כי זה קיבלנו מהרבה מקומות, שהתשובה הייתה 'טרם נקבעה מדיניות'.

גלעד קרן: כן, אבל ככל שרשות המקומית לא קובעת את מסמך המדיניות היא פשוט חייבת לאשר את כל הפניות שעומדות בקריטריונים של החוק.

רחל עזריה: אני יודעת, אבל אני אומרת שאנחנו קיבלנו פניות מהרבה מאוד ערים, אשדוד, כפר סבא, הוד השרון, הרצליה, גבעת שמואל, נצרת, זאת אומרת ערים מגוונות, שפשוט אומרים שטרם נקבעה מדיניות, אף על פי שלשון החוק לא אומרת שאם לא נקבעה מדיניות אז אפשר לנוח.

גלעד קרן: לא, נאמר במפורש שאם לא נקבעה - - -

רחל עזריה: אז הם מחויבים.

ורדית איזק: אני רוצה לומר משהו לגבי זה.

ורדית איזק: אין לנו נתון לגבי כמה ועדות קבעו מדיניות, אנחנו לא עוקבים אחרי קביעת מדיניות של ועדות.

ורדית איזק: אנחנו יודעים שהיו גם מעט, לפי הוועדות, כלומר אנחנו שמענו מהוועדות, אנחנו לא קיבלנו אפילו פנייה, זה מפתיע, כי - - - מקבלים פניות ציבור, לא קיבלנו אפילו פנייה אחת בנושא הזה.

ורדית איזק: אז יכול להיות שפנו ישירות אלייך, אני לא קיבלתי פניות כאלה.

רחל עזריה: אוקיי, אז נעביר לכם את כל הפניות.

ורדית איזק: אין בעיה.

ורדית איזק: אנחנו לא יודעים כמה ועדות, אנחנו יודעים שיש כמה, חולון במקרה, פשוט שאלנו לקראת הפגישה, אבל לא שאלנו את כולם ולא קיבלנו תשובות מכולם, אז אנחנו לא יודעים את זה, ונכון שבעיקרון אם אין מדיניות אז הם צריכים למעשה לבדוק.

ורדית איזק: הסעיף אומר שיש להם אפשרות לדחות גם אם אין מדיניות - - -

גלעד קרן: אני אמרתי שצריכים לאשר את כל מי שעומד בקריטריונים.

ורדית איזק: לא, אחד מהקריטריונים שהמהנדס יכול לומר ש - - -

גלעד קרן: נכון, זה חלק מהקריטריונים.

ורדית איזק: אבל לא נתקלנו בזה.

ורדית איזק: לרוב מה שהם אמרו זה שזה לא נושאים שהיו תלויים בהם, דיברו על פיקוד העורף, לפעמים דיברו על חניה, שיש קשיים בנושאים של חניה, הם טוענים שאנשים באים, מתעניינים ואז פשוט לא ממשיכים את התהליך.

רחל עזריה: כן, זה גם משהו, זו גם פנייה שקיבלתי מרעננה, שהם דורשים שבתוך השטח יהיו שני מקומות חניה, כאילו הם דורשים דרישת חניה שהיא גורמת לזה שזה יהיה בלתי אפשרי.

רחל עזריה: הצעת החוק, בכוונה צמצמנו מאוד רק לצמודי קרקע, עשינו הרבה מאוד מהלכים כדי לייצר את הפתרונות.

רחל עזריה: עוד ערים שאין מסמכי מדיניות ולכן לא מאשרים שום דבר.

רחל עזריה: טוב, בעצם הבנתם את העניין.

רחל עזריה: אני חושבת שאני אפנה לשלטון המקומי, להבין מכם.

גדי רובין: אני אתן לנציג מראש העין לדבר, כי הוא יגיד ברמה הפרקטית.

גדי רובין: אנחנו קיבלנו את הבקשה לספק מידע ודיברתי עם היועצת המשפטית של מרכז שלטון מקומי, מירה, ופשוט אין לנו את המידע.

גדי רובין: צר לנו, אין לנו את המידע.

גדי רובין: מה שהבנו ברמה הלא פורמלית זה שאין הרבה בקשות.

גדי רובין: זה גם מעט מאוד זמן יחסית, אבל אני לא באמת יודע.

גדי רובין: אין לנו את המידע.

רחל עזריה: לא, אבל אני לא פניתי אליך בעניין המידע.

רחל עזריה: כמה דיונים היו איתכם כשעבדנו על הצעת החוק?

גדי רובין: הרבה.

גדי רובין: אמנם היה שותפי שלום זינגר ולא אני, אבל היו הרבה דיונים.

רחל עזריה: המון.

רחל עזריה: ואפילו אני זוכרת שנסעתי עם דוד ביטן לדב צור בראשון לציון כדי להגיע להסכמות.

רחל עזריה: אז הוא היה יו"ר - - - זה שהייתי צריכה לדבר איתו על תכנון ובנייה.

גדי רובין: יו"ר פורום תכנון ובנייה של ראשי ערים.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: וכמה דברים שאני רציתי בחוק ואתם רציתם לא הכנסנו בסוף?

גדי רובין: אני לא זוכר את המספר כי לא הייתי שותף - - -

רחל עזריה: הרבה.

רחל עזריה: היה מאמץ מאוד גדול.

גדי רובין: אני יודע, אני אמרתי, אני זוכר שהיה - - -

רחל עזריה: כן, עכשיו מה קורה?

רחל עזריה: אנחנו בכנסת באים עם הצעת חוק, אתם באים עם כל מיני הערות, הרבה מההערות מתקבלות, החוק עובר, אבל בעצם השלטון המקומי מצפצף על החוק שעבר בכנסת.

רחל עזריה: כאילו למה בכלל לשאת ולתת איתכם אם בסוף כל העבודה שנעשית מקבלת צפצוף אחד ארוך?

רחל עזריה: עכשיו, לקבל מעוד עירייה ועוד עירייה ועוד עירייה 'טרם גובשו נהלים', 'אנחנו עוד לא יודעים', 'אנחנו עוד לא יודעים', זה הכי נשמע כאילו 'בסדר, עבר חוק, אבל זה לא מעניין אותנו'.

רחל עזריה: אתם אמורים לייצג את השלטון המקומי ומה שאנחנו אמורים לעשות זה לעשות איתכם את המשא ומתן ובסופו של דבר החוקים האלה אמורים לבוא לידי ביטוי.

רחל עזריה: עכשיו, אם אחרי כל המשא ומתן החוקים לא באים לידי ביטוי, אז מה תפקידכם בכוח?

גדי רובין: אל"ף, אני מבין את התסכול, אבל אני חייב להגיד - - -

רחל עזריה: לא, אל תגיד תסכול, אתה מבין את זה שזה צריך להשתנות.

רחל עזריה: כן.

גדי רובין: אבל מרכז השלטון - - -

רחל עזריה: אתה יודע מה עכשיו מזכיר לי היועץ המשפטי המדויק שלנו?

רחל עזריה: שאנחנו גם דחינו את התחולה של החוק בשלושה חודשים, לתת לכם זמן להכין את מסמכי המדיניות.

רחל עזריה: זאת אומרת החוק היה יכול להיות שלושה חודשים קודם, עכשיו אנחנו מגיעים עוד חצי שנה אחר כך ועונים לי 'טרם נקבעה מדיניות'.

רחל עזריה: שלחו לי צילומי מסך.

רחל עזריה: באמת זה מביך על גבול הלא יודעת מה.

גדי רובין: אני רוצה רגע להגיד.

גדי רובין: אחת, מרכז השלטון המקומי - - -

רחל עזריה: 'לוקח זמן להכין מיפוי של כל שכונה ושכונה והנושא בבחינה תכנונית מול מהנדס העיר'.

גדי רובין: בסדר, אבל צריך להבין, מרכז השלטון המקומי הוא לא שולט ברשויות המקומיות.

גדי רובין: מרכז השלטון המקומי אמור להיות נקודה שבה אפשר לדבר עם גורם אחד ואחרי זה הדברים עוברים.

גדי רובין: לדעתי הבעיה היא בזה שאנשים עוד לא הפנימו שהדבר הזה קיים והבקשות לא מוגשות.

רחל עזריה: לא, לא, אני מקריאה לך מתגובות שהגיעו לבקשות.

גדי רובין: איזה תגובות?

רחל עזריה: זה מה שאני אומרת, 'לוקח זמן להכין מיפוי'.

גדי רובין: אבל בן אדם לא צריך מדיניות, בן אדם - - -

רחל עזריה: לא, אבל הוא פונה לעירייה וזו התשובה של העירייה.

רחל עזריה: הוא פונה לעירייה - - -

גדי רובין: שיגיש בקשה להיתר.

רחל עזריה: הגיש, הוא מבקש להגיש, אומרים לו 'עוד אין מדיניות, אתה לא יכול להגיש'.

גדי רובין: לא, לא יכולים להגיד לו - - -

רחל עזריה: אבל על זה הדיון, זה מה שקורה.

גדי רובין: אני אשים את כובעי השני כעורך דין ואני אגיד לו 'לך לעורך דין', יש היום עורך דין אחד על כל - - -

רחל עזריה: לא, אבל אנחנו לא רוצים עכשיו ש - - - אתה יודע כמה זה עולה ללכת לעורך דין.

רחל עזריה: אנחנו נתנו את כל הפטורים מכל המסים כדי שזה יקרה, בסוף יבזבזו את הכסף על עורכי דין?

גדי רובין: אני לא מבין, יש טענה שרשות מקומית מסוימת סירבה לקבל בקשה?

רחל עזריה: לא, המון רשויות מקומיות.

רחל עזריה: הקראתי קודם.

גדי רובין: סליחה, יש טענה שרשות מקומית כלשהי, המון רשויות סירבו לקבל בקשה להיתר בטענה שאין מדיניות?

רחל עזריה: כן, זה מה שאני אומרת, על זה הדיון.

גדי רובין: אז מה אני בתור מרכז שלטון מקומי אמור לעשות?

גדי רובין: להגיד לכם 'תוציאו את הידיים, אני אשים לכם עם הסרגל'?

גדי רובין: בן אדם מגיש בקשה ל - - -

רחל עזריה: אוהה, אתה למדת בבית ספר - - -

גדי רובין: כן, אני למדתי בבית ספר.

גדי רובין: לא, כאילו מה אני יכול להגיד על זה?

רחל עזריה: אוקיי, אז אולי מינהל תכנון - - -

גדי רובין: אם אני הגשתי בקשה להיתר בקרית שמונה ונהגו שם שלא כדין, אז מישהו בא בטענות למרכז שלטון מקומי?

גדי רובין: אז יש רשות מקומית או ועדה מקומית שלא מתנהגת כמו שצריך.

רחל עזריה: זה לא אחת, אנחנו אומרים שאנחנו מתקשים למצוא ראשי - - -

קריאה: לא בדיוק ברור מה הטענה.

קריאה: שהוא הגיש את הבקשה ודחו אותה?

קריאה: או שהוא שמע לעצה המוטעית שמישהו נתן לו - - -

רחל עזריה: מתעלמים ממנה.

רחל עזריה: פשוט מתעלמים.

רחל עזריה: יש פה מישהו שרוצה - - - כן, בבקשה.

יהודה צפירה: אני חייב להגיד משהו.

רחל עזריה: רק שם מלא.

יהודה צפירה: יהודה צפירה, מרחובות.

יהודה צפירה: אני לא בניתי פעם אחת ולא פעמיים, במקרה אני גם במקור שלי איש חוק, אני יודע דבר אחד, שלמי שנותנים ברשות מסוימת, ולא משנה מה, שיקול דעת, זה אבוד.

יהודה צפירה: ברגע שיש שיקול דעת למהנדס זה אבוד.

יהודה צפירה: נתתם לו שיקול דעת.

יהודה צפירה: אני כתבתי לך את זה, אם אני לא טועה, או לאלי כהן.

יהודה צפירה: ברגע שקיים שיקול הדעת הזה לא ניתן לעשות כלום, הוא ימצא את כל התירוצים בעולם להגיד מה שהוא צריך להגיד ולהגיד לך 'לכי מפה', ואז הוא מוביל אותך למשפט, השלטון המקומי מוביל אותך לעורך דין.

יהודה צפירה: זו בדיוק הצרה של כל אזרח במדינת ישראל.

יהודה צפירה: תקראו את החוק, חוק הבינוי, יש פה את החברה הזו, אני לא יודע מה התפקיד שלהם בנושא הבינוי.

יהודה צפירה: בלי סוף סעיפים ולמהנדס העיר שיקול דעת.

יהודה צפירה: לצמצם אותו לאפס.

יהודה צפירה: כמו שהוא מבקש ממני קיר על בסיס של סנטימטר, כמה אני אעשה סנטימטר או כמה אני אגיש סנטימטר, גם כאן, אסור להשאיר להם שום שיקול דעת.

יהודה צפירה: אני הגשתי בקשה, עוד בתחילת השנה הקודמת, לקבל מידע, הגשתי את הבקשה.

יהודה צפירה: אני כבר לא מדבר על הכסף, אני כבר הרבה כסף הוצאתי ועוד לא קיבלתי אפילו אוקיי אחד שאני אקבל את ההיתר.

יהודה צפירה: הגשתי את הבקשה, אני עכשיו נמצא בשלב של הבקשה עצמה, בקשת ההיתר.

יהודה צפירה: יש בקשה למידע ויש בקשה להיתר, באמצע יש פרסום הקלה, גם את זה עברנו.

יהודה צפירה: אנחנו בשלב של הגשת בקשה להיתר.

יהודה צפירה: אני קיבלתי תשובה גם מהאדריכל, במקרה זה אדריכלית, שלי, שאני הולך לקבל את התשובה במקרה הטוב ב-13 בספטמבר.

יהודה צפירה: ב-13.9.

יהודה צפירה: אני שואל אותה מה קורה.

יהודה צפירה: דרך אגב, גם מי שאמור לתת לי תשובה בעירייה לפני שבוע או שבועיים נתן לי את התשובה הזאת.

יהודה צפירה: את הבקשה אני הגשתי לפני פסח.

יהודה צפירה: תחשבו מה יקרה, חצי שנה עוברת עכשיו, אני כבר עברתי אחורה חצי שנה.

יהודה צפירה: עכשיו, כשאני אקבל את ההיתר ושם יש את התוכן של התנאים, אני מבין שהוא מראש העין, יש שם רשימה שלמה של תנאים שאתה צריך לעמוד בהם לקבל את ההיתר.

יהודה צפירה: אין לי אפילו עוד אחד ביד.

יהודה צפירה: כשאני מבקש לקבל את התנאים האלה שאני אוכל לעמוד בהם, אז במקרה קיבלתי על תצ"ר, מי שמבין בזה, אני לא יודע אם מישהו מבין בזה, תכנית לצרכי רישום שפג התוקף שלה, במקרה עורך הדין איבד את הזמן, אז הלכתי שילמתי.

יהודה צפירה: במקום שכל המושה תשלם אני משלם מהכיס שלי בכדי לעבור את המשוכה הזו, של פג תוקף של תצ"ר.

יהודה צפירה: דוגמה.

יהודה צפירה: מהלכים מיותרים.

יהודה צפירה: אתה רוצה לתת לי שמאי שיעריך את ההשבחה, את היטל ההשבחה?

יהודה צפירה: תן לי אותו עכשיו, מה אתה נותן לי אותו בסוף?

יהודה צפירה: תן לי אותו עכשיו, תן לי את התשובה עכשיו, אולי לא משתלם לי בכלל לבנות?

יהודה צפירה: אני כבר רואה שאני הולך להיות יחד עם משהו בסביבות מעל 100,000 שקל הוצאות.

יהודה צפירה: אז מה יצא לי מהבנייה הזאת?

יהודה צפירה: עד שאני אוציא את הסכום הזה חזרה מהשכירות ייקח זמן.

יהודה צפירה: ואני מדבר על מטרה הומנית שעשיתם, וכל הכבוד על הקטע הזה, אני שמח מאוד שסוף סוף שיש מישהו שמדבר כמוך, רק בגלל הדבר הזה.

יהודה צפירה: אין לי טענות לרשות המקומית, אני יודע - - -

רחל עזריה: אתה מרחובות?

יהודה צפירה: כן.

רחל עזריה: אז ברחובות יש כללים?

יהודה צפירה: לא נקבע הקטע של המהנדס.

יהודה צפירה: מה שאת מדברת, על הסקר שהוא צריך לעשות לגבי חניה, נתתי להם חניה נוספת שלישית אצלי בחצר גם.

יהודה צפירה: נתתי להם חניה שלישית, למרות שאני לא חייב, אמרתי 'אתם רוצים חניה שלישית' - - -

רחל עזריה: הוצאת חניה, סידרת.

יהודה צפירה: הוצאתי חניה נוספת, שלישית.

יהודה צפירה: כל מה שיגידו אני מוכן לעשות, שיראו לי מה הלאה.

יהודה צפירה: אבל הם לא מעמידים אותי במצב שאני יכול לבוא ולהגיד שכלכלית זה מתאים לי בכלל.

יהודה צפירה: עכשיו, איפה המטרה ההומנית?

יהודה צפירה: את קלעת בול בניסוח שלך של הדברים.

רחל עזריה: אוקיי, תודה.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

אריה דייגי: שמי אריה דייגי, אני מתגורר ביישוב מכבים.

רחל עזריה: אתה היית גם בדיוני הוועדה, נכון?

אריה דייגי: לא, אבל הייתי בקשר עם צורי.

אריה דייגי: אני מתגורר בבית צמוד קרקע בעל פוטנציאל לפיצול כמוגדר בתיקון לחוק.

אריה דייגי: לפני כשלוש שנים שקלנו במשפחה את הרעיון למגורים משותפים שלי עם משפחת הבן הגדול על ידי הוספת קומה שתשמש אותי.

אריה דייגי: לאחר בדיקות ובירורים הבנו שמדובר בהוספה של יחידת דיור, מה שמנוגד לתכנית המתאר וירדנו מהנושא.

אריה דייגי: בסוף השנה שעברה נודע לי על התיקון לחוק ומאז אני מנסה להבין ולגבש את הדרך לבצע את הרעיון המקורי בהתאם לחוק.

אריה דייגי: בתיקון לחוק קיים חסם או סוג של מלכוד.

אריה דייגי: מדובר בפיצול של דירה קיימת או כפי שמודגש בהודעת הכנסת על אישור הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, פיצול יחידת דיור לשתי דירות ללא תוספת בנייה.

אריה דייגי: אם כך, האם על הרוצה לפצל את דירתו להגיש בקשה לקבלת היתר לבנייה ולפיצול שכוללת את כל הנדרש על פי התיקון לחוק ובהתבסס על החוק, או שעליו לבצע זאת בשני שלבים, בנייה ובקשה לפיצול?

אריה דייגי: אבל אז ייתכן שבקשתו לא תאושר בטענה שאולי הפיצול לא יאושר אחר כך כי קיימת מגבלה של עד 20% מכלל הבתים צמודי הקרקע.

אריה דייגי: היות והרעיון המסדר של התיקון, כמופיע בהודעת הכנסת ובצורה מאוד יפה, ציטוט שלך ושל שר הכלכלה, שמדובר פה בהרחבת היצע הדיור וכו', מתבקש להסיר את מגבלה לפיצול ללא תוספת בנייה ולאפשר בנייה ופיצול כמקשה אחת.

גלעד קרן: יש פה בלבול בין שני דברים.

גלעד קרן: החוק מדבר על פיצול של דירה קיימת, הכוונה שלא בונים עוד.

גלעד קרן: אם הבית הוא בית של 100 מטר אתה עכשיו לא תבנה עוד 50 מטר ואז תפצל את זה בחזרה.

אריה דייגי: נכון, למה לא?

גלעד קרן: זה החוק.

אריה דייגי: לא, אבל - - -

רזיאל אחרק: לא, אולי הכוונה שאם אתה בונה בית חדש, עכשיו יש לי קרקע נקייה ואתה בונה בית חדש ואתה מגיש בקשה, כבר להגיש את הפיצול בפנים, אז הוועדה אומרת, היועץ המשפטי אומר, אתה לא יכול, קודם כל תגמור את הבית החדש שאתה בונה, את ה-160 מטר שלך ורק אחר כך - - - זה לדעתי מה שקורה אצלנו.

אריה דייגי: מה, אני אמור קודם לבנות ואז יגידו לי 'רגע, אבל אתה הולך לפצל', לא, קודם לבנות ואז אחרי שאני בונה אני אומר 'הנה, תראו, אני יכול לפצל?'

רזיאל אחרק: לדוגמה.

רזיאל אחרק: סתם אני אחזק את מה שהוא אמר, אם בן אדם רוצה לבנות בית - - -

אריה דייגי: הרי כל ההנחיות שמופנות בחוק לפיצול הן אלה שהיוו סדין אדום בפני ועדות ה - - - אם תסתכלו על פסקי דין של פיצולים בתל אביב וכו', המבחן לפיצול של דירה, פיצלת?

אריה דייגי: יש לך מטבח בנפרד, כניסה - - -

גלעד קרן: כניסה, שירותים, אתה יכול לבנות בתוך הבית.

גלעד קרן: זה לא - - -

אריה דייגי: אבל מה עם כניסה נפרדת?

אריה דייגי: אז למה לא לאפשר לבנות ולפצל?

רחל עזריה: בסדר, זה היה, אני חייבת לומר, הצעת החוק הזו, אני רציתי שהיא תהיה הרבה יותר רחבה, היו הרבה התנגדויות תוך כדי ובסופו של דבר זו הייתה הנוסחה שהגענו אליה.

רחל עזריה: אני מבינה מה שאתה אומר, אתה אומר 'תנו לי לתכנן בצורה הגיונית מה אני יכול לעשות עם זה, תנו לי להגדיר מראש', ככל שהכללים ברורים יותר.

אריה דייגי: אני אמור בעצם, לפי שיטתך, לבנות - --

גלעד קרן: אני לא אומר לך מה לעשות, אני רק הייעוץ המשפטי.

אריה דייגי: לא, בוא נבין, אני מניח שאני מתחבט בנושא הזה ועוד אחרים מתחבטים בזה.

גלעד קרן: אני לא יודע מה קבע מסמך המדיניות במכבים-רעות, ככל שקבע, אני לא יודע באיזה שנה נכנסה התכנית שלך, אני לא נותן לך ייעוץ משפטי, יש - -

רחל עזריה: לא, ברור, ברור.

גלעד קרן: - - אז צריך להתייעץ עם עורך דין ועם אדריכל, לראות אם אתה עומד בתנאים.

חגית שפינרד: אפשר להעלות עוד עניין?

רחל עזריה: כן, אני אשמח.

חגית שפינרד: שמי חגית שפינרד, מבית חשמונאי.

חגית שפינרד: אנחנו יישוב שהיה כמו מכבים, רק שמכבים הצטרף למודיעין ואנחנו נשארנו במועצה האזורית גזר.

רחל עזריה: אז זה לא חל עליכם.

חגית שפינרד: וזה לא חל עלינו.

חגית שפינרד: השאלה למה.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: כי יש תמ"א 35 שמגדירה את הכללים של היישובים הכפריים.

רחל עזריה: היו לנו על זה המון דיונים, נטיית הלב שלי היא לחשוב שבמדינה שהולכת להיות כל כך צפופה אני לא לגמרי מבינה את העניין של להשאיר אזורים כל כך לא צפופים, אבל הטענה הייתה שזה מרוקן ערים אל יישובים מסביב ובעצם אין עניין מבחינה תכנונית לעשות זאת.

רחל עזריה: יום אחד גם אתם תגורו בקומות, אבל כנראה שזה ייקח עוד כמה שנים.

חגית שפינרד: אני חייבת לציין שאנחנו כבר, רק שזה ללא אישורים.

חגית שפינרד: חבל שזה קורה, את יודעת - - -

רחל עזריה: לא, קומות זה 12 ו-18.

חגית שפינרד: זה לא לפרוטוקול כמובן.

רחל עזריה: לא, קומות זה 12 ו-18, לא אחת וחצי ועוד חצי על הגג.

חגית שפינרד: בסדר, אבל עד שנגיע לשם היינו יכולים לעזור לילדים שלנו.

רחל עזריה: אני יודעת.

רחל עזריה: תראי, היו פה דיונים אינסופיים, זו לא אופציה לצערי.

רחל עזריה: אני ניסיתי שאפילו, אם עוברים את ההיוון כן יאפשרו, יש עכשיו את כל הסיפור של ההיוון.

רחל עזריה: ניסיתי לתקוף את זה מהרבה מאוד חזיתות, ההתנגדות הייתה נחרצת.

רחל עזריה: מינהל תכנון, רשות מקרקעי ישראל, משרדי הממשלה, כולם היו חד משמעיים, זה היה אחד ה - - - זה לא קורה הרבה, בדרך כלל יש משרד ככה, יש משרד ככה, אפשר לשאת ולתת, פה היה חד משמעי.

חגית שפינרד: חשבתי שזה בטח קשור למושבים, שבין כה וכה יש להם עוד נחלות וכו', אבל אנחנו יישוב במועצה אזורית.

רחל עזריה: אז גם את זה ניסינו, אמרנו באיזה שהוא שלב שזה לא כולל הנחלות וזה יהיה רק בהרחבות ואז בעלי הנחלות - - - עזבי, זה היה - - - בסדר, בסוף זה מה שכלל החוק.

רחל עזריה: אבל עזבי נו, עשינו את החוק, עשינו.

רחל עזריה: את רואה את כל הוויתורים, את רואה את כל המשא ומתן ובסוף החוק לא בא לידי ביטוי כי הרשויות המקומיות מחליטות להתעלם מהחוק, אז נו.

רחל עזריה: בבקשה, רזיאל.

רזיאל אחרק: קודם כל, רחל, באמת כל הכבוד, יישר כוח על החוק הזה ואני מצטרף למה שאמר ידידי מרחובות, באמת אחד החוקים הטובים שנחקקו, לפחות בראייתי, כי הוא חלק מהתחדשות עירונית.

רזיאל אחרק: אנחנו הגשנו, דרבנו, גם בתקשורת המקומית, דרבנו את התושבים להגיש והם אכן הגישו.

רזיאל אחרק: הם גם עברו בוועדה איפה שהיה אפשר ונתקעו בצינורות אחרים, אבל בוא נתחיל באלה שלא עברו את הסף של הוועדה בגלל החוק.

רזיאל אחרק: החוק מגדיר שדירה מעל דירה בלתי אפשרי.

רזיאל אחרק: מה זה אומר?

רזיאל אחרק: אנחנו מדברים על קוטג', אנחנו לא מדברים על בניין משותף.

רזיאל אחרק: על שטח של - - -

רחל עזריה: דירה מעל דירה, לא שאתה מפצל, אלא שהבית - - - זה נכון, אי אפשר בנייה רוויה.

רזיאל אחרק: אני אגיד משהו.

רזיאל אחרק: על שטח של חצי דונם מותר לבנות שתי יחידות דיור בתב"ע, יש כאלה שבחרו לעשות בית ליד בית ואז התכסית של כל בית היא 80 ועוד 80 ויש כאלה שבחרו לעשות 160 ו-160, עדיין אנחנו נמצאים בגדר של קוטג', אבל מה?

רזיאל אחרק: במקום שהוא יעמוד אחד ליד השני, הוא אחד מעל השני ורוב הבנייה הישנה היא כזו, דירה מעל בית, אחד מעל השני.

רזיאל אחרק: המצב שנוצר, שאחד, הזכויות שלו, הוא נהנה, זה שבקומת קרקע, וזה בקומה העליונה לא יכול לפצל, למה?

רחל עזריה: לא, גם הקרקע לא יכול.

רזיאל אחרק: אוקיי, גם הקרקע לא יכול.

רזיאל אחרק: נוצר פה עיוות, מה אתה אומר בעצם?

רזיאל אחרק: בוא תגיד - - -

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: אבל אתה זוכר את זה, אני רציתי שגם בבנייה הרוויה יהיה פיצול - - -

רזיאל אחרק: זה לא רוויה.

רחל עזריה: בסדר, חצי רוויה, רבע רוויה.

רזיאל אחרק: זה צמודי קרקע, רק מישהו בחר לבנות אחד על השני.

רחל עזריה: גם בניין של שלוש קומות, אז תגיד שהקרקע זה צמוד קרקע, אבל זה לא מוגדר ככה.

רזיאל אחרק: לא, אבל ההגדרה של המגרש זה צמוד קרקע ולא בנייה רוויה, נקודה.

רזיאל אחרק: זו ההגדרה.

רזיאל אחרק: ההגדרה של הקרקע לבנייה צמודת קרקע.

קריאה: מה השאלה?

רחל עזריה: לא, הוא אומר שאם יש דירה מעל דירה, אבל ההגדרה היא צמודת קרקע ולא בנייה רוויה.

רזיאל אחרק: צמודת רקע, רק קוטג'י.

גלעד קרן: ההגדרה היא שהחוק חל רק על דירות צמודות קרקע, זה מוגדר כדירה על מגרש שלפי ייעודו מיועד לבניית ארבע דירות לדונם לכל היותר ואשר מעליה או מתחתיה אין דירה נוספת.

גלעד קרן: זאת אומרת מצב של בניין בן ארבע קומות ארבע דירות, אחת מעל השנייה, ואם לא היינו שמים את ההגבלה של אין מעל ומתחת דירה נוספת הוא היה אומר 'בסדר, יש פה ארבע דירות לדונם, בוא נפצל גם אותם'.

רזיאל אחרק: לא, אבל ארבע דירות לדונם יכולות להיות אחת ליד השנייה, כי אתה לא יכול יותר מזה, זה צמוד קרקע, זה צמוד קרקע בהגדרה, אי אפשר לבנות שם בנייה רוויה.

רזיאל אחרק: אגב, התב"ע גם לא מאפשרת בכלל לעלות מעל שתי קומות.

רזיאל אחרק: אני מבין את מה שאתה מתכוון, אתה אומר 'יבנו לי פה ארבע - - -

רחל עזריה: רזיאל, בוא נעשה את זה פשוט, טוב?

רזיאל אחרק: אגב, זה חסם.

רזיאל אחרק: שאלת מה החסמים.

רחל עזריה: לא, זה לא החסמים, בוא נעשה את זה פשוט.

רחל עזריה: אני רציתי את זה בפנים, אני נלחמתי על זה, מי שהתנגדו זה מרכז השלטון המקומי, נעמדו על הרגליים האחוריות, שלחו מכתבים.

רחל עזריה: באיזה שהוא שלב אמרתי להם 'אתם לא יודעים לכתוב יפה?

רחל עזריה: הכול תמיד בכעס?', שלחו לכל העולם ואשתו מכתבים זועמים על כל העניין הזה ואז מה אתה מגלה?

רחל עזריה: עשינו את החוק לפי מה שהם ביקשו, אבל החבר'ה שלהם לא גורמים לחוק הזה לקרות.

רזיאל אחרק: אז בואי אני אגיד לך מה הפתרון היצירתי.

רזיאל אחרק: הם מגישים פשוט תכנית, משנים לכאורה את הבית אחד ליד השני, מקבלים את זה - - -

רחל עזריה: מה, כאילו מסתכלים ככה - - -

רזיאל אחרק: אבל זה בסדר, אני אמרתי מהו חסם, זה חסם גדול שקיים ב - - -

רחל עזריה: אבל זה לא ה - - - בסדר, אם אתה יודע לייצר פתרונות אתה יודע.

רזיאל אחרק: הדבר השני.

רחל עזריה: רזיאל, תקשיב, אנחנו לא בדיון על מה השינויים בחוק, אנחנו בדיון על היישום של החוק.

רזיאל אחרק: אז אני מעלה את החסמים שיש.

רזיאל אחרק: אם אפשר לשנות אותם, טוב, כי בסך הכול הדיון הזה בא ל - - -

רחל עזריה: בסדר, אבל אם זה בחוק עצמו - - -

גדי רובין: כמה אישרת בראש העין?

רזיאל אחרק: אישרתי עשרה בחודש.

רחל עזריה: בסדר, הוא היה מהיוזמים של החוק.

רחל עזריה: כולם צריכים להתנהג ככה.

גדי רובין: כל רשות כמו שהיא רוצה.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: סליחה?

רחל עזריה: סליחה?

רחל עזריה: אתה אמרת את זה עכשיו?

גדי רובין: ודאי.

רחל עזריה: מה, הרשויות לא תחת הכנסת?

רחל עזריה: סליחה, אנחנו לא הרשות המחוקקת?

רחל עזריה: יש רשויות שהן לא תחת החוק במדינת ישראל?

רחל עזריה: מה זה 'כל רשות מה שהם רוצים'?

גדי רובין: לא, סליחה, כל רשות פועלת לפי החוק, אין רשות - - -

רחל עזריה: לא, הם לא פועלים לפי החוק.

גדי רובין: אני לא מבין איזה רשות - - -

רחל עזריה: עזוב, תחזור בך מזה.

רחל עזריה: מה זאת אומרת?

אריאלה מלכה: מה הוא אמר?

אריאלה מלכה: כל רשות תעשה מה היא רוצה?

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: מה זאת אומרת?

רחל עזריה: מה זה כל רשות עושה מה שהיא רוצה?

גדי רובין: לא, יש חוק, רשויות עומדות בחוק, הרשויות - - -

רחל עזריה: הן לא.

גדי רובין: רשות מקומית לא חייבת לעשות לפי החוק מדיניות.

גדי רובין: אם אין מדיניות, בן אדם מגיש בקשה, היא צריכה לטפל בה.

רחל עזריה: בסדר, אבל זה לא קורה.

רחל עזריה: הרשויות אומרת 'אין מדיניות, לכן אנחנו לא מטפלים', על זה הדיון.

גדי רובין: אבל אין - - -

רחל עזריה: אחרת לא הייתי עושה דיון.

גדי רובין: אבל זה לא יכול להיות, אין אמירה כזאת.

גדי רובין: סליחה, יושבת ראש הוועדה הנכבדה, לא יכול להיות, אתה מגיש בקשה, אתה מגיש בקשה מקוונת היום, הבקשה נכנסת למסלול, מה זאת אומרת אומרים לך שלא מטפלים בזה?

גדי רובין: אולי בקרית שמונה.

גדי רובין: זה לא עובד ככה, אתה מגיש היום בקשה להיתר לא יכולים לא לטפל בזה.

גדי רובין: אני לא יודע מי מספר לך את הסיפורים האלה.

רחל עזריה: הם פשוט כותבים בחזרה 'אין לנו מדיניות', אז אומרים 'אוקיי, מתי תהיה מדיניות?', אז אומרים 'זה לוקח זמן'.

אפרת ברנד: אבל יכול להיות שאותו פונה צריך להגיש את הבקשה למרות - - - אם הוא מכיר את החוק יכול להיות שחלק מהעניין זה חוסר בקיאות בסעיפי החוק.

רחל עזריה: זה לא פונה, זה בהרבה ערים.

רזיאל אחרק: אז זה חוסר תום לב של הרשות המקומית.

רזיאל אחרק: אם אין לך מדיניות תקבלי, אל תגידי לו 'אל תגיש'.

רזיאל אחרק: רשות כזאת צריכה להיענש.

רחל עזריה: אבל זה בדיוק העניין, זה לא שכל הרשויות - - -

רזיאל אחרק: חד משמעית.

אפרת ברנד: לא, אם הוא לא מגיש את הבקשה בעקבות העצה המוטעית אז זו בעיה, אבל - - -

רזיאל אחרק: נכון, אומרים לו, 'לא כדאי לך'.

גדי רובין: אז אנחנו יושבים פה ומדברים על כמה רשויות שעובדות על האזרחים שלהם?

רחל עזריה: אני מציעה, מינהל התכנון, שתוציאו רענון לוועדות המקומיות לגבי זה שאם הם לא קובעים מדיניות הם מחויבים לקבל כל בקשה.

רחל עזריה: וגם אם פונים לשאול אותם מה המדיניות, שיאמרו 'אין לנו עדיין מדיניות ולכן כל בקשה שתגישו תאושר', בהתאם לקריטריונים של החוק.

אפרת ברנד: לא, זה לא האמירה שהבקשה תאושר - - -

רחל עזריה: בהתאם לקריטריונים של החוק.

רחל עזריה: בסדר, אבל שלא יהיה אפשר שזה לא יקרה, אני מציעה שתוציאו רענון ושזה יהיה ברור לרשויות המקומיות.

רזיאל אחרק: מה שאני עושה, אני משקף, אני לא אומר שצריך לשנות, מה החסמים שהיו, אחר כך יחליטו להביא את החוק עוד פעם או לא זה עניין אחר.

רזיאל אחרק: פיקוד העורף, נתקלנו בבעיות מאוד מאוד קשות כי החוק אומר שאם זו שכונה שיש בה מקלטים משותפים אז מקבלים פטור אוטומטי, אבל אם זה קוטג' או בית צמוד קרקע שיש בו ממ"ד, צריך להגיש בקשה.

רזיאל אחרק: זה הזוי.

רזיאל אחרק: זה שצריך לצאת מהבית, לצאת מאיזה מקלט שכונתי, אתה אומר לו אתה מקבל פטור על ה - - -

רחל עזריה: רזיאל, תקשיב, אני מציעה שבבחירות הבאות תתמודד לכנסת, תבוא לפה, תנסה אתה.

רחל עזריה: אין בעיה, אני בכיף ממש, נעשה קואליציה מול איך קוראים להם?

רחל עזריה: פיקוד העורף, נעשה קואליציה מול מרכז שלטון מקומי.

רחל עזריה: אנחנו עברנו פה, באמת זה היה אחד הקשוחים, אתה מעלה את כל מה ש - - - אתה יודע, הרבה דברים הצלחנו - - -

רזיאל אחרק: לא, אני פשוט משקף את הבעיות ששם.

רזיאל אחרק: כנראה הם ידעו איפה לשים את החסמים.

רזיאל אחרק: אז אם החוק הוא אות מתה, אז בואו, חבר'ה, נמחק אותו, חבל.

רזיאל אחרק: זה שתיים.

רזיאל אחרק: עכשיו, מדרגות.

רזיאל אחרק: אני אגיד לך מה אנחנו עשינו אצלנו.

רזיאל אחרק: הכניסה ליחידות דיור, אי אפשר להיכנס ליחידות כי אתה בקו אפס, בשביל זה צריך להיכנס דרך הבניין.

רזיאל אחרק: מה שאנחנו עשינו אנחנו עשינו הקלה בתב"ע, הקלה בקווי בניין על מנת לעשות מדרגות.

רזיאל אחרק: כמובן בצורה אדריכלית, יפה, שלא יהיה איזה מדרגות ברזל ש - - - אז זה חסם שקיים.

רחל עזריה: הקלה של מה עשיתם?

רזיאל אחרק: למדרגות, הקלה בקו אפס, שאפשר לשים את המדרגות, שקו האפס, במקום שהוא יהיה ארבעה מטרים הוא יהיה שלושה מטרים, שניים וחצי, מטר, מה זה משנה, רק לצורך המדרגות לפיצול יחידת דיור על פי החוק.

רזיאל אחרק: זה חסם שקיים.

רחל עזריה: אני חושבת שאתם הרשות המצטיינת.

רזיאל אחרק: כי יש שם אנשים מצטיינים.

רזיאל אחרק: את יודעת מה עצוב לי?

רזיאל אחרק: עצוב לי שהשלטון המקומי בעצם שם רטייה על העיניים ואומר 'אני לא רואה את מה שקיים'.

רזיאל אחרק: מנסים לעשות סדר במה שקיים, מנסים לעשות סדר במה שקיים וזה קיים, יכול לקבל היטלי השבחה.

רזיאל אחרק: יש, זה כבר קיים, הפיצולים האלה קיימים, רק תעשו סדר.

רזיאל אחרק: אבל אני לא בא לחוקק את החוק מחדש.

רחל עזריה: תבוא, תבוא.

רזיאל אחרק: הדבר הרביעי שדיבר עליו ידידי זה הבנייה החדשה.

רזיאל אחרק: ופה צריך להגיד אמירה.

רזיאל אחרק: בנושא הזה של הבנייה החדשה, כשאני הולך לבנות בית חדש על קרקע, לא יכול להיות שאני אגמור, אקבל טופס 4 ואז אגיש את הבקשה לפיצול.

רזיאל אחרק: בשביל מה כל התהליך הזה?

רזיאל אחרק: זה לדעתי אתם כן יכולים להוציא הבהרה, מינהל התכנון או משרד המשפטים שיוציא הבהרה, לא צריך את התהליך הזה פעמיים.

רזיאל אחרק: אני אגיד לך גם למה, אם אני למשל מתכנן בית ואני מתכנן מראש שאני ארצה לפצל אותו, כדי שתהיה יחידת דיור, כדי לעזור לזוגות הצעירים וכדי לעזור במהלך ש'כולנו' הולכת, אז אני אומר פה, אני מתכנן את הבית, בסוף אני אתכנן אותו גדול ב-50 מטר, אבל לא אוכל לפצל, אז מה עשיתי?

רחל עזריה: אוקיי, זה אני אשאיר למינהל תכנון אם הם רוצים להתייחס.

רזיאל אחרק: אוקיי, ודבר אחרון, לגבי ה-20%.

רזיאל אחרק: אני חושב שאת צריכה לנקוט סנקציה, מי שלא מביא מדיניות תוך חודש או חודשיים - - - כי אם עיכבנו שלושה חודשים אז אין 20%, אותה רשות תהיה חייבת לקבל את הכול.

רחל עזריה: לא, זה החוק.

רזיאל אחרק: לא, אם אין מדיניות.

רחל עזריה: כן, זה החוק, הם חייבים לקבל את כל ה - - -

רזיאל אחרק: אז תחילו על כל העיר.

גלעד קרן: החלנו

רחל עזריה: לא, על ה-20%.

גלעד קרן: החוק אומר שאם לא נקבעה מדיניות צריך לחול 100% מהבניות שעמדו בקריטריונים.

רזיאל אחרק: תוך פרק זמן?

גלעד קרן: פרק הזמן כבר עבר.

רזיאל אחרק: אז יפה, אז אין בעיה.

רזיאל אחרק: פתרנו את זה.

רזיאל אחרק: אפשר לשים את כל העיר, הבנתי, תודה רבה.

יהודה צפירה: מה זה אומר?

יהודה צפירה: שכל בקשה תאושר?

רזיאל אחרק: אין 20% יותר, זהו.

גלעד קרן: אין מגבלה של 20%.

רזיאל אחרק: מי שלא עשה מדיניות.

אריאלה מלכה: רגע, אין מגבלה של 20% למי שלא עשה מדיניות?

גלעד קרן: כל עוד הם לא קבעו.

רזיאל אחרק: לא, רגע, אז מה שאת עושה בעצם הם לא יקבעו גם עוד עשר שנים.

רזיאל אחרק: איזה סנקציה את נותנת להם?

גלעד קרן: כל עוד הם לא קבעו - - -

קריאה: כל עוד הם לא קבעו החוק אומר שהם צריכים לתת, אלא אם כן, ככל שלא הונחה בפניהם חוות דעת של מהנדס שאומר שאין מספיק שטחי - - -

רזיאל אחרק: אז עוד פעם, מה שאמר ידידי, שיקול הדעת הוא כזה מטורף, עכשיו מה קורה?

קריאה: בתכנון אי אפשר לגמרי לרוקן - - -

רזיאל אחרק: לא, רגע.

רזיאל אחרק: אבל מה שקורה עכשיו, אני לא אבנה בנייה חדשה כי יכול מאוד להיות שהמדיניות תהיה, בעוד חצי שנה או שנה, אחרי שגמרתי את הבית, ואז אני אשאר עם פה פעור, עם יחידה שעומדת אבל היא לא נכנסת בתוך המדיניות.

רזיאל אחרק: אז אין לי בעיה, מי שהתחיל בנייה חדשה, הוא אוטומטית בתוך המדיניות.

גלעד קרן: בתוך הבנייה החדשה - - -

רחל עזריה: לא, זה לא בנייה חדשה, הרעיון הוא פיצול של דירות קיימות.

קריאה: בנייה חדשה לא כלולה בחוק בכלל.

רחל עזריה: החוק הזה מדבר על פיצול של דירות קיימות.

רזיאל אחרק: אבל היא תהיה קיימת בעוד שנה.

רחל עזריה: תראו, הצעת החוק באה לפתור מקרים מאוד ספציפיים של הזדקנות, שאתה רוצה ואז אתה לא צריך את כל הבית ואתה אומר 'אני אפצל חלק'.

רחל עזריה: ובעצם מה שזה אומר שאתה צריך לבנות קצת כדי לעשות את היחידה.

רחל עזריה: טוב, נראה לי שכדאי לך לקבל ייעוץ משפטי כי הרבה רעיונות עוברים לי בראש לפתרונות, אבל זה לא התפקיד שלי.

גלעד קרן: מה גודל הדירה שלך?

רזיאל אחרק: לא, אני צריך כניסה נפרדת.

רזיאל אחרק: המטבח והכול בפנים, הכניסה הנפרדת חייבת בנייה.

גלעד קרן: זאת לא הכוונה של החוק.

גלעד קרן: הכוונה היא שהדלת לא קיימת מראש.

רזיאל אחרק: רחל, אי אפשר להגיש תיקון לחוק בגלל החסמים האלה?

רזיאל אחרק: בגלל החסמים של פיקוד העורף, בגלל כל החסמים - - -

רחל עזריה: אבל הם לא הסכימו.

רחל עזריה: כשעבדנו על החוק, אלה היו התנאים שלהם.

רזיאל אחרק: אבל הם לא עומדים בהם, הם עושים לנו חסמים חדשים.

רחל עזריה: לא, לא יכולנו להעביר את החוק כי הייתה פה התנגדות עד רמת שר הביטחון.

רחל עזריה: סגן שר הביטחון.

רזיאל אחרק: אז הוא עבר עכשיו.

רזיאל אחרק: עכשיו הוא עבר, וזה יישר כוח גדול לך, עכשיו כשמתגלים חסמים חדשים, אז בואו תגידו להם 'חבר'ה, אם לא תשחררו את האבן אנחנו נעשה לזה תיקון'.

רחל עזריה: בסדר, זה משהו אחר.

רחל עזריה: טוב, אז בוא נעשה ככה, קודם כל ביקשנו רענון, דבר שני, מה לוחות הזמנים הסבירים לאישור בקשה?

רחל עזריה: כמה זמן תהליך הזה אמור להתרחש?

ורדית איזק: התהליך של הקלה הוא תהליך סטנדרטי, הוא לא קשור לזה או אחר, יש 90 יום מיום אישור העמידה בתנאים מוקדמים - - -

קריאה: מיום הגשת הבקשה.

ורדית איזק: לא, מיום אישור - - -

אריאלה מלכה: עד 90 יום?

ורדית איזק: עד 90 יום, בוודאי, החלטת ועדה.

מיכאל לובלינג: 90 ימי עבודה.

ורדית איזק: מה שאנחנו ראינו, שאין הרבה בקשות.

ורדית איזק: יכול להיות שהן נובעות ממה שאת אומרת - - -

רחל עזריה: כן, שאומרים להם 'אין זה ואין זה' והם לא מגישים.

רחל עזריה: יכול להיות.

ורדית איזק: אבל יכול להיות שגם אנשים לא ממהרים להגיש.

רחל עזריה: תקשיבו, זה אחד החוקים, באמת, הרי אני נכנסתי לוועדה תוך כדי שהחוק כבר היה בהליכים.

רחל עזריה: זה אחד החוקים שכמות הפניות שקיבלתי עליו הוא מאוד מאוד - - - לעומת חוקים אחרים שלי.

רחל עזריה: אני רואה.

רזיאל אחרק: ואין הלימה בין הפניות להגשות.

רחל עזריה: כן.

רזיאל אחרק: בגלל החסמים האלה.

רחל עזריה: אני לא חושבת.

רחל עזריה: אני חושבת שלומר שלוקח זמן, אני מסכימה שתמיד חוקים, לוקח זמן עד שהם מחלחלים, אבל בואו ניקח מעולם תוכן אחר, בסדר?

רחל עזריה: אפשרנו לגבר לקחת חופשת לידה, לאבא, בזמן שגם האמא לוקחת חופשת לידה, זה תקופת לידה.

רחל עזריה: אנחנו רואים את השינוי, את שינוי המגמה.

רחל עזריה: נכון שברור שבעוד חמש שנים זה יהיה כבר במספרים אחרים, אבל אנחנו רואים, עשינו דיון מעקב וראינו שהחוק בא לידי ביטוי.

רחל עזריה: לעומת זאת החוק הזה לא בא לידי ביטוי ואז די ברור שזה לא - - - ההתנהגות של הציבור היא לאט לאט משתנה, אבל היא משתנה.

רחל עזריה: פה אנחנו רואים שהשינוי של ההתנהגות של הציבור לא בא לידי ביטוי, לעומת זאת יש הרבה פניות, זאת אומרת הציבור כן רוצה לשנות את ההתנהגות.

רחל עזריה: לכן אני נוטה לחשוב שזה כן החסמים וכן זה שאין קריטריונים, אין מדיניות, 'עוד לא קבענו ככה, עוד לא קבענו ככה, תלך תבוא, תלך תבוא', ואז בדיוק זה השלב שבו אזרח כותב בעצם למי שחוקקה את החוק.

רחל עזריה: בעיניי זה התהליך שקורה פה, אני לא חושבת שזה רק עוד לא הוטמע.

רחל עזריה: נכון, אחרי שזה יוטמע זה יהיה במספרים הרבה יותר גבוהים, אבל זה שזה במספרים כל כך כל כך נמוכים, כמה אמרתם?

רחל עזריה: שלושה?

ורדית איזק: כן, אבל 70 בקנה, שמתוכם אין לנו אינדיקציה מה נדחה.

ורדית איזק: יכול להיות שהם בתהליך.

רחל עזריה: כן, אבל עדיין זה מעט מאוד.

רזיאל אחרק: אם יורשה לי, לפחות שניים באו אליי ואמרו לי 'אנחנו חוששים - - -

גדי רובין: - - - לפני חמישה חודשים, לפני שישה.

רחל עזריה: תקשיב, בחופשת הלידה זה הכפיל את השיעור בתוך חודשיים.

גדי רובין: חופשת לידה זה - - -

רחל עזריה: לא, אבל אני יכולה לקחת המון דוגמאות מהמון מקומות, מהמון חוקים שהעברתי.

רחל עזריה: כשאת אומרת העניין של השינוי ההתנהגותי, בעיניי זה לא מסביר את זה.

מיכאל לובלינג: יש שני שלבים, השלב הראשון הוא מי מגיש בקשה, והשלב השני הוא מי שמגיש בקשה, באיזה קשיים וחסמים הוא נתקל.

רחל עזריה: נכון.

מיכאל לובלינג: לשלב הראשון, מה התמריץ של אדם היום להגיש בקשה?

מיכאל לובלינג: אני מגיש בקשה להיתר, אז אני צריך אדריכל, זה עולה לפחות 10,000 שקל שיגיש את הבקשה, בהמשך יהיה לי גם היטל השבחה, שיש לזה פטור בחוק, אבל עדיין זה כמה עשרות אלפי שקלים באזורי הביקוש וכמה אלפי שקלים בודדים בפריפריה.

מיכאל לובלינג: אני צריך ללכת להג"א ולא תמיד הג"א, כן, לא, מאשר, לא מאשר, אולי אני כן צריך להוסיף ממ"ד, לא צריך, כן צריך לעשות תיקונים מסוימים.

מיכאל לובלינג: אני נכנס להוצאה של עשרות אלפי שקלים.

מיכאל לובלינג: עכשיו, אזרח שומר חוק, כמו האדון הזה ממודיעין, כל הכבוד, כך צריך לעשות, אבל השאלה מה התמריץ של אזרח שלא הולך בדיוק לפי החוק ויכול לפצל מבלי לספר לאף אחד.

קריאה: יפה, זה בדיוק מה שקורה.

מיכאל לובלינג: זה השלב הראשון, זאת אומרת מה התמריץ של אדם לבקש היתר - - -

רחל עזריה: אבל, מיכאל, אם זה היה ככה לא הייתי מקבלת את הפניות.

חגית שפינרד: כן, האנשים האלה כן רוצים, אנשים לא רוצים לעבור על החוק, מה השאלה בכלל?

חגית שפינרד: אנחנו מעדיפים לבוא וכן לקבל את האישור.

מיכאל לובלינג: לא, לא, ברור לי.

מיכאל לובלינג: אני לא בא בטענות ל - - - אני מציין שקיימים כנראה גם אחרים.

חגית שפינרד: אני חושבת שאין פה שאלה בכלל.

רזיאל אחרק: אני אשים לך זום אין.

רזיאל אחרק: מה קורה היום?

רזיאל אחרק: בן אדם שכבר פיצל והוא בא לאשרר את זה, כשהוא רואה את מה שקורה הוא אומר 'למה אני אגיש?

רזיאל אחרק: תראו מה עשו לו, עינו אותו בגלל הג"א', ואני רואה את זה יום יום.

רזיאל אחרק: הלוא פיצולים יש הרבה, הם קיימים בפועל, אבל הם לא יביאו את זה לאישור, כי הוא אומר 'יביאו לי פקח, למה אני פיצלתי', אז אם אין לי מסלול ירוק ואני הולך להיתקע עם הג"א ואני הולך להיתקע עם זה ואני לא עושה את זה.

רזיאל אחרק: זה אחד החסמים.

רחל עזריה: יכול להיות שזה חלק מהעניין.

רזיאל אחרק: זה אחד החסמים הגדולים.

רזיאל אחרק: אני אומר לך, כי זה קיים.

רחל עזריה: יכול להיות שחלק מהעניין זה שאנשים פונים כדי לבדוק האם זה הגיוני בכלל להגיש את הבקשה כי הם כבר פיצלו.

קריאה: לגליזציה.

רחל עזריה: ידענו, ידענו את זה כבר כשחוקקנו את החוק, שחלק מזה זה יהיה דירות שכבר פוצלו, שהדברים לפחות ייעשו - - -

אריה דייגי: להכשיר את השרץ.

רחל עזריה: אין מה לעשות, יש שנים שהיה ועדיין יש היעדר אכיפה קיצוני, אנחנו יודעים את זה.

רחל עזריה: ידענו שזה יהיה חלק מהעניין, או שאנשים שהם יותר מרובעים, שאומרים 'אנחנו לא רוצים לפצל ואנחנו רוצים לדעת מה הכללים לפני שאנחנו מתחילים לרוץ קדימה'.

רחל עזריה: אבל באמת הבהרה, אנחנו גם נוודא שמהוועדה זה ייצא, שברגע שאין מדיניות כולם יקבלו אישור.

גלעד קרן: אבל להבהיר, משהו לא ברור בסוף השאלה של האדון אריה.

גלעד קרן: החוק לא אומר שאסור להוסיף בנייה, החוק אמנם אומר שזה חל על דירות קיימות, אבל ברור שהכוונה היא ליצור דלת כניסה ושירותים בתוך הבית.

גלעד קרן: אם הדירה שלך עומדת בשאר הקריטריונים אתה יכול להגיש את הבקשה, החוק לא אומר שאסור להוסיף דלת לדירה החדשה שמפוצלת.

גלעד קרן: מן הסתם הכוונה היא ליצור פתח, לא מצפים שהדלת תהיה שם מראש, או שהכול יהיה מוכן מראש.

גדי רובין: לא, אבל אם הוא רוצה תוספת שטח לבנייה אז זה צריכה להיות תכנית שמאפשרת תוספת שטח.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: בקצרה, אם יש לך משהו.

יהודה צפירה: כן, תהליך של בקשה מהסוג הזה הוא אותו דבר כמו שקנית קרקע ויש לך אישורי בנייה שם, זה הכול.

יהודה צפירה: בתב"ע מופיע בנייה שם, כל התהליך הוא אותו דבר, מודד, אדריכלים, מהנדס, הכול, אין שום שוני.

יהודה צפירה: ההיפך, פה יש עוד השבחה שאת צריכה לשבור את הראש עם השמאי של אותה רשות מקומית, אם ההשבחה אכן באמת רצינית מול ההוצאות שלה.

רחל עזריה: לא, אבל כמה הורדנו?

יהודה צפירה: הורדתם ל-34%.

רחל עזריה: הורדנו מלא.

יהודה צפירה: הורדתם ל-34%, אבל סך כל ההוצאות - - -

רחל עזריה: הורדנו משמעותית.

רחל עזריה: עשינו בשני שלבים, עשינו מלא.

יהודה צפירה: אבל אני אומר לך שהתהליך הוא אותו דבר, רק פה יש תוספת השבחה, מה שבבית רגיל שאת בונה אין השבחה, אין עליית ערך, אין - - -

רחל עזריה: בסדר, אבל יש עוד דירה.

רחל עזריה: תראה, מי שלא רוצה לעשות מוזמן לא לעשות.

רחל עזריה: לא, באמת.

רחל עזריה: יכול להיות שיש כאלה שלא משתלם להם.

יהודה צפירה: נחכה לזה, נראה מה יקרה.

רחל עזריה: בסדר, אבל מי שכן רוצה, אנחנו מדברים על מי שכן רוצה ובעצם לא מצליח.

רחל עזריה: במהלך הדיונים הגיעו אליי נציגים של מפוני גוש קטיף ואני מאוד רציתי להחריג אותם ולאפשר להם, אפילו שהם יישובים סמי כפריים, לא לגמרי מוגדר, אני חשבתי שהעובדה שהרבה פעמים זה אנשים בגיל יחסית מבוגר, שהם בעצם היו צריכים להתחיל את החיים מחדש והם קיבלו את הבית מהמדינה, בית גדול, בית המידות, ומצד שני קשיי פרנסה וחשבתי שזה משהו שהוא נכון לעשות.

רחל עזריה: הגענו לאיזה שהוא הסדר, אריאל, אם אתה רוצה לפרט, גם מה ההסדר וגם מה קרה מאז.

אריאל מאיר: אנחנו נתנו שתי הצעות, נתנו הצעה של 1464, של לתת הטבות למפונים על בסיס ההחלטה הזאת, של המינהל.

אריאל מאיר: מבחינתנו זה הסדר טוב, זה הסדר שדואג למפונים - - -

רחל עזריה: ואיפה המינהל?

אריאלה מלכה: המינהל?

אריאלה מלכה: ענו, השיבו שזו החלטה שהיא מבחינת עלויות וכו' לא תעבור את החלטת המועצה.

אריאלה מלכה: זאת אומרת הם ביקשו, גברתי, יותר מדי והנחינו אותו שצריך - - -

אריאל מאיר: אני אגיד משהו על הדבר הזה.

אריאל מאיר: מדובר על הטבות כלכליות בסכומים מאוד מאוד נמוכים, זה לא מגיע ל-100,000 שקל אפילו למפונים, לפחות לפי מיטב הבנתי.

רחל עזריה: אז איך אתה מבין את זה?

אריאל מאיר: אני לא יודע, אני לא מבין את ההתנגדות של המינהל, בסוף אתה דואג לאנשים ש - - -

רחל עזריה: לא, אני מדברת עכשיו בטכני, לא בשלב הערכי, בשלב הטכני.

רחל עזריה: אז מה קורה עכשיו?

אריאל מאיר: תגידו אתם.

אריאל מאיר: יש עוד הצעה.

אריאל מאיר: הצענו עוד הצעה שהיא על התיירות, לאפשר ל - - -

רחל עזריה: כן, בקיצור המינהל לא פה.

אריאלה מלכה: המינהל בשל טעות אנוש לא פה וגברתי, אני מחדדת, אריאל, כמי שמייצג את מפוני גוש קטיף, אמור לבוא עם הצעה שהיא תהיה בעלויות פחות וכו'.

רחל עזריה: אבל הכנתם הצעה כזו?

אריאל מאיר: הכנו שתי חלופות, לא קיבלנו תגובה כתובה של המינהל.

אריאלה מלכה: הוא העביר והם יבדקו.

אריאלה מלכה: מועצת מקרקעי ישראל תתכנס ו - - -

רחל עזריה: מה, מתי?

אריאלה מלכה: הוא העביר את זה עכשיו, בשבוע שעבר.

רחל עזריה: מתי העברת?

אריאל מאיר: המקורי?

אריאלה מלכה: לא, המקורי מת, גמרנו.

רחל עזריה: רגע, שנייה.

אריאל מאיר: לא, אבל נתתי מראש שתי הצעות.

רחל עזריה: לא, הוא נתן שתי הצעות מראש.

אריאל מאיר: ב-5 בנובמבר 2017.

רחל עזריה: נו, הוא עשה את הכל לפי לוח הזמנים.

רחל עזריה: טוב, אנחנו נצטרך לקבל תשובות מרמ"י לעניין הזה.

אריאלה מלכה: כן, והתשובות מרמ"י, לפחות נכון לאתמול, היה שהם שוב יביאו לדיון.

אריאלה מלכה: הוא גם אולי יצטרך להוריד מהבקשה.

רחל עזריה: גם בבקשה השנייה?

אריאלה מלכה: כן, זה כסף, זה דברים שהם לא - - -

אריאל מאיר: אני מנסה להבין מה גודל ההטבה, אנחנו מדברים פה על הטבה שהיא פחות מ-100,000 שקל למשפחה.

רחל עזריה: לא, אנחנו דיברנו על זה שיהיה אפשר לפצל.

אריאל מאיר: כן.

רחל עזריה: זה הסיפור, אני לא בדיון על גובה ההטבה.

אריאל מאיר: אני אגיד לך משהו על החלטה 1464.

אריאל מאיר: החלטה 1464 אומרת שחוזה כפרי שאדם חתם עם המינהל עובר לחוזה לדורות.

אריאל מאיר: את בטח יודעת יותר טוב ממני, מחכירה רגילה לחכירה לדורות.

אריאל מאיר: המעבר מחכירה רגילה לחכירה לדורות עולה כסף, בחכירה לדורות הוא גם יכול לבנות עוד בית לבן שלו, לפצל, לא משנה, להגדיל את זכויות הבנייה.

אריאל מאיר: זה מה שזה נותן לו.

אריאל מאיר: בעצם זה אותו דבר, זה מקביל לחוק לגמרי.

רחל עזריה: אז למה לעשות את זה דרך ההחלטה הזו?

רחל עזריה: למה לא פשוט לעשות את זה כחלק מזה?

אריאל מאיר: כחלק מהחלטה 1464?

רחל עזריה: למה לא פשוט לערב - - - היה איזה שהוא שלב שאמרו שתשבו ביחד ותגיעו להסמכות.

אריאל מאיר: כן, אני אשמח לשבת עם המינהל, המינהל לא כל כך סופר אותי.

רחל עזריה: אנחנו צריכים שהמינהל - - - אנחנו פשוט נצטרך לעשות פגישה כזו.

אריאל מאיר: יאללה, בשמחה רבה.

אריאלה מלכה: אני אעשה פגישה, יחד איתך, גברתי.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אנחנו נעשה פגישה משולשת יחד עם המינהל, יחד גם עם גלעד, היועץ המקצועי, ואנחנו נצטרך לפתור את העניין הזה.

רחל עזריה: אני רוצה לסכם.

רחל עזריה: אז בעצם אמרנו כמה דברים.

רחל עזריה: קודם כל החוק עבר, לא יכול להיות שהרשויות המקומיות מסתתרות מאחורי האמירה ש'לא נקבעה מדיניות'.

רחל עזריה: עדיין, גם אם אין מדיניות, ברגע שמגישים, אני קוראת לציבור פשוט להפסיק לחכות למדיניות, אם זה מה שהם עושים, פשוט להגיש את ההצעות ויצטרכו להעביר אותם ברגע שהן עומדות בקריטריונים שקבענו בחוק, לא קשור לקריטריונים שנקבעו ברשויות המקומיות.

רחל עזריה: סיכמנו שאתם במינהל תכנון תעבירו איזה שהוא רענון לרשויות המקומיות.

רחל עזריה: תוך כמה זמן תוכלו לעשות את זה?

אפרת ברנד: שבועיים.

אריאלה מלכה: מינהל התכנון, מייל אחד.

רחל עזריה: לא יודעת, מה?

רחל עזריה: פחדתי שהם יגידו שבועות.

אפרת ברנד: אנחנו עוברים השבוע לבית השנהב.

רחל עזריה: טוב, בסדר גמור.

אריאלה מלכה: אז עד שבועיים.

רחל עזריה: עוד דבר, אמרנו שנעשה פגישה עם רמ"י ועם הנציג של מפוני גוש קטיף.

רחל עזריה: והנושא האחרון היה לגבי פיקוד העורף, שאינם פה.

אריאלה מלכה: פיקוד העורף, כל הנושא של הממ"ד וכו' - - -

רחל עזריה: אם הם בסופו של דבר עוצרים את זה.

רחל עזריה: זה לא היה אמור להיות שהם תמיד עוצרים את זה.

אריאלה מלכה: לא, רגע, סליחה.

אריאלה מלכה: גלעד, אני זוכרת שנושא של ממ"דים, הוחלט משהו אוניברסלי, לא נורא, תלכו למקלטים חלילה אם יש בשכונה, נכון?

קריאה: הסעיף השני, אם יש לך ממ"ד אתה לא בפנים.

קריאה: הזוי.

אריאלה מלכה: הנה, 'מיגון היחידות בבתים בהם יש ממ"ד, התבקש שיפור מיגון - - - בלי ממ"ד יסתמכו על הפתרונות הקיימים באזור'.

רחל עזריה: כן, אבל מה זה שיפור המיגון?

קריאה: ממ"ד שלם.

אריאלה מלכה: לא, יורדים מזה, כאילו לא צריך ממ"ד.

רחל עזריה: לא.

רזיאל אחרק: אם אין מקלט בבית בכלל אתה מקבל פטור אוטומטי, אבל אם יש לך מקלט בבית אז אתה צריך לעשות שיפור מיגון.

רחל עזריה: אני יודעת, נכון, אנחנו רוצים להבין.

קריאה: אני זוכרת מה היה רשום - - - הם אמרו 'אם ממילא אין לך אז לא נדרוש ממך משהו שאין לך'.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: מה שאני רציתי, שיהיה אפשר להשאיר דלת פתוחה במצבים מסוימים.

רחל עזריה: היו דיונים, צריך לעזור לפיקוד העורף כי השאלה מה ההגדרה של שיפור מיגון.

רחל עזריה: אם הם דורשים ממ"ד נוסף אז זה לא רלוונטי.

קריאה: יש כל מיני שיטות, כל דבר עולה די הרבה כסף.

קריאה: יש דברים שהם לא ממ"ד ממש, תוספת חיזוקים, קירות ש - - -

רזיאל אחרק: בקיצור, אומרים לך לא, במילים אחרות, דרך הכסף.

רזיאל אחרק: זה כמו שאני אמכור כרטיס כניסה - - -

רחל עזריה: כן, אני מבינה.

רחל עזריה: נעמי הציעה נכון, אנחנו נוציא מכתב ונחכה לתגובתם ונמשיך משם.

רזיאל אחרק: ברשותך, את המדיניות אני שלחתי לכם במייל, את התגובה הראשונית של - - -

אריאלה מלכה: אני לא ראיתי, אני הוועדה ולא ראיתי שום חומר.

רזיאל אחרק: לא לך, שלחתי לנעמי.

רזיאל אחרק: אני מתנצל שטעיתי בכתובת.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אין בעיה, יועבר גם לוועדה.

רחל עזריה: אז זה הסיכום.

רחל עזריה: בואו נראה, אם נצטרך לעשות דיון מעקב נעשה דיון מעקב, אבל אני מאוד מקווה שהדברים ייפתרו ונמשיך משם.

רחל עזריה: הישיבה נעולה, תודה רבה.