ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 644, 2018-06-11 10:22

יואב קיש: שלום, בוקר טוב, אנחנו פותחים את הדיון על דיווח על המלצות ותכנית היישום של הוועדה לבחינת הליך רישוי הבניה.

יואב קיש: נמצא איתנו זאב בילסקי, פעם שנייה בוועדה, ראש מטה הדיור.

יואב קיש: אני רואה שיש לנו גם מצגת.

יואב קיש: אז איך אתם רוצים לעשות את זה?

12941: אולי אני אפתח בכמה מילים.

יואב קיש: בבקשה.

12941: מדינת ישראל החליטה להתמודד עם מצב שהיה ממש בלתי מתקבל על הדעת, כל מי שנמצא פה מהמוניציפאלי או שמכיר את התהליך ידע שהייתה דרך ייסורים של כל יזם, של כל מי שמגיע לוועדה לתכנון ובנייה ומתחיל לנוע במעלה ההר ולפעמים התהליכים האלה לקחו חודשים ושנים ולא שיצא מזה משהו טוב אלא פשוט עוגמת נפש ודברים שממש לא מתאימים לנו.

12941: כתוצאה מזה החליט מנהל התכנון, בזמנו עוד כשישב במשרד הפנים, להתלבש על הנושא הזה ולנסות ולמצוא לו פתרון וכתוצאה מזה אנחנו כבר למעלה משנה נמצאים- - - אכרם, כשאני מדבר אתה מאחר?

אכרם חסון: אני מקשיב ומצדיע.

12941: היושב ראש - - -

יואב קיש: יש להם פריבילגיות פה, אין מה לעשות, אתה מכיר את זה בילסקי.

קריאה: זה הדרוזי אני מכיר.

12941: כן, בקדנציה שהייתי היה ידוע שיש ששה חברי כנסת דרוזים, אני הייתי השישי.

12941: נכון?

אכרם חסון: אבל אתה היית הכי אמיתי.

12941: ולכן הלכנו על מהלך והיום שנה אחרי תחילת המהלך יש הרבה תובנות, הרבה דברים שאולי אם יכולנו לחזור חזרה היינו עושים אותם אחרת אבל מוטב מאוחר מאפשר אף פעם לא.

12941: ואנחנו היום יושבים ומנסים לטייב את כל התהליך.

12941: אני אבקש משירה ברנד לתת סקירה קלה.

12941: בפתיחת המצגת אתם תראו את המצב שממנו יצאנו אז תבינו כמה חשוב היה התהליך עצמו וכמה חשוב לשפר אותו עכשיו.

12941: תודה.

יואב קיש: אני רוצה להגיד רגע, שירה, קודם כל לפני שתתחילי, נעים מאוד.

יואב קיש: אני רוצה להגיד איך אני נחשפתי לעניין וחשוב לי גם ש - - - הרי בסופו של דבר נושא עיכובי רישוי הבנייה זה אחד מצווארי הבקבוק הכי משמעותיים שפגעו במשק הישראלי בכל הבחינות.

יואב קיש: ממצוקת דיור לעליית מחירי דיור לפגיעה בכל הסקטור הזה של הבנייה.

יואב קיש: והנושא הזה של ייעול זה משהו שכל הזמן דיברנו עליו ואמרנו איך מוצאים פתרונות.

יואב קיש: ובאמת אני לא הכרתי את המשימה שהטלתם, האוצר, השר כחלון הטיל עליכם.

יואב קיש: ויושבת פה חבורה מתל אביב והתאחדות הקבלנים שבאו והציגו לי את זה.

יואב קיש: אז תראו לאיך זה הגיע.

יואב קיש: יש שם גם את שאול שטקלר שהוא קבלן וגם מגיע לך מזל טוב, הבן שלך מתחתן עוד מעט, אז הם באו והציגו לי את הדוח.

יואב קיש: אמרתי, ממש מדהים שהדבר הזה קיים ועכשיו בואו נראה איך מיישמים אותו.

יואב קיש: אז אנחנו קודם כל פה באמת בשביל לשמוע מה המסקנות ואיך היישום.

יואב קיש: אני רוצה להתמקד בעיקר על היישום כי בסוף, דוחות, מי כמונו פה יודע כמה יש ששוכבים ולא עושים איתם כלום.

יואב קיש: עם הדוח הזה אני חושב שחייבים לעשות ואני ביקשתי, אחת המסקנות הייתה הבעיה של בודקי תכניות.

יואב קיש: דרך אגב, אני שמעתי את הבודקי תכניות לפני שנה או יותר שאמרו לי ששמע, לא מצליחים ואז אמרו לי, הייתי בטוח שכבר מצאו לזה פתרון, הייתי בטוח שאת, לא נעים להגיד, השטות הזאת שכל כך תוקעת, אני שומע מרשויות, זאב, הם עדיין תקועים בזה.

יואב קיש: יש פה מישהו מה - - - ביקשתי שיזמנו מישהו מהכוח אדם שמטפל בזה - - -

קריאה: אם ישלמו כמו שצריך יהיו בודקי תכניות.

קריאה: נציג אגף השכר נמצא פה.

יואב קיש: נציג אגף השכר בדיוק.

יואב קיש: דרך אגב, היום זה גם אצלכם, זה באוצר, אז איך לא סוגרים את הדבר הזה?

יואב קיש: תסבירו לי מה צריך לעשות בשביל שבודקי תכניות יקבלו יותר ואפשר יהיה לעבוד במדינה הזו.

יואב קיש: אז בבקשה, בוא נראה את המצגת.

לאה פדידה: רגע, ברשותך, הבאת נושא כאוב ונושא חשוב - - - מה זה סגר - - - בודק אחד ליישוב של 30,000 תושבים - - -

יואב קיש: נשמע, בזה את צודקת, הם יענו על זה, מאה אחוז, אנחנו נשמע.

יואב קיש: בבקשה, תציגי את המצגת.

שירה ברנד: בוקר טוב לכולם.

שירה ברנד: אני רק אתחיל מאיפה התחלנו ולאן הגענו, לפחות קצת את הדברים הטובים שגם קרו אז גם לפחות אותם נראה.

שירה ברנד: אז התחלנו באמת מערימות של ניירת ותיקים עבים וגדולים - - - אז רק נגיד שקודם הגשנו בקשה להיתר ואז ההחלטה הייתה אמנם יחסית מהירה לאשר בתנאים אבל היה כל כך הרבה תנאים שהיה מאוד מאוד קשה לעשות את כל הטיול הגדול הזה בכל הרשויות שנדרשות, וגם לא ידעת מה הרשות תטיל עליך ומה היא רוצה ממך ואם היא תגיד לך משהו שיהפוך את מה שאמר גורם אחר שהיית אצלו קודם.

שירה ברנד: ורק אחרי שאספת את כל האישורים הנדרשים ועברת בכל המקומות אז אפשר היה לתת את ההיתר.

שירה ברנד: זה היה, כמובן, כר פורה גם למאכרים ולתשלומים לכל מיני מקצרי תהליכים ויודעי דרך בתוך המבוך הזה.

שירה ברנד: וכמובן שכמו שראיתם הכל היה בנייר, אנחנו באמת החלטנו להגיע לקדמה - - -

לאה פדידה: רגע, מה ההבדל, מה הקטע קיצור תהליך, אבל את צריכה ללכת למכבי אש יותר, מה זה קיצור תהליך?

שירה ברנד: אני אסביר.

שירה ברנד: היה פה חוסר ודאות, לא ידעת למי אתה צריך ללכת, מה הדרישות שהוא דורש ממך וכמה זמן זה יקח לו.

שירה ברנד: היה חוסר יעילות כי עברנו מתחנה לתחנה לתחנה ויכול להיות שהיית צריך לחזור אחורה כיוון שגורם אחד אמר לך להזיז קיר שהפריע לגורם אחר ובסוף גם אחרי שכבר גמרת את כל הסיפור וחשבת שההיתר כבר בהישג יד רק אז התחיל הסיפור של הודעות ותשלומים והתחיל המשא ומתן כמה צריך לשלם, מתי צריך לשלם, על מה אני משלם, איזה אגרות, איזה היטלים, היטל השבחה, ילך לשמאי, לא ילך לשמאי.

שירה ברנד: כל הדיונים האלה רק התחילו בסוף הדרך, לכן התהליך היה מאוד מאוד מאוד ארוך ומסורבל.

שירה ברנד: ובעצם בשלושת החסמים האלה ניסינו לטפל ברפורמה או בתהליך הרישוי החדש.

שירה ברנד: אז המטרות היו באמת ייעול ופישוט תהליכים, הרעיון היה שאנחנו עובדים באופן מקוון בצורה דיגיטלית.

שירה ברנד: היינו, דרך אגב, מהמדינות הראשונות שהפעילו תהליך כזה, אז באו ללמוד מאיתנו.

שירה ברנד: בינתיים, לצערנו, אנחנו קצת יותר איטיים ובהרבה מדינות אחרות בעולם כבר השיגו אותנו.

שירה ברנד: אבל כן התחלנו כשהיינו בתחילת התהליך היינו מהראשונים שהתחילו את התהליך הדיגיטלי.

שירה ברנד: וכל זה, כמובן, מבלי לפגוע באיכות הבנייה ובשלום הציבור ובמרחב הבינוי.

שירה ברנד: אז מה אומר התהליך החדש, אני אגיד את זה ממש בקצרה כדי שנצלול למסקנות.

שירה ברנד: הרעיון הוא שאתה מקבל מידע מראש ואתה יודע מראש מכל הגופים מה הם רוצים ממך - - -

לאה פדידה: כמו טופס טיולים בצבא?

לאה פדידה: אתה מקבל צ'ק ליסט מה אתה צריך לעשות.

שירה ברנד: אתה מקבל צ'ק ליסט מה אתה צריך לעשות ומה כל אחד דורש ממך.

שירה ברנד: לאירוע הזה יש לנו 30 ימים.

שירה ברנד: מכוון שזה תהליך חדש אז שר האוצר נתן לשנתיים הראשונות 45 יום שהתהליך הזה יקח והן תיכף מסתיימות.

שירה ברנד: זה בשביל לפתור את בעיית חוסר הוודאות - - -

דב חנין: זאת אומרת שאם אני הגשתי בקשה להיתר - - -

שירה ברנד: אתה מתחיל מבקשה למידע.

דב חנין: בקשה למידע - - -

יואב קיש: זה גם קבלת הזכויות, כאילו הגדרה של הזכויות?

שירה ברנד: בהזדמנות הזאת זה גם מגיע לרמ"י ונותן לך, בגלל שזה מקוון, זה נותן לך הישר גם את התשובה מרמ"י מה הן הזכויות שלך או אם אתה בעלים רשום אז אתה מצרף את הנסח זה יותר קל.

דב חנין: ואז אני מגיש בקשה להיתר, אני מקבל בתשובה - - -

יואב קיש: לא, זה מידע להיתר.

שירה ברנד: מגיש בקשה למידע.

יואב קיש: תוך 30 יום.

דב חנין: בקשה למידע, אני מקבל בתשובה רשימה של כל הדרישות מכל הגורמים שהיא הדרישה הסופית - -

יואב קיש: זה קורה כבר היום?

שירה ברנד: כן.

דב חנין: אי אפשר לשנות אותה?

שירה ברנד: - - - לשנות אותה, אי אפשר לדרוש דרישה חדשה.

שירה ברנד: זה פועל כיום.

שירה ברנד: תיכף נסביר מה זיהינו כחסם אבל זה היה הרציונל של התהליך.

שירה ברנד: אחרי שאתה קיבלת את המידע אתה יכול להגיש את הבקשה להיתר - - -

דב חנין: אגב, כולל למשל סוגיה כמו היטל השבחה שהיא סוגיה מאוד מורכבת?

שירה ברנד: לא, זה כולל עדיין אתה נדרש בתשלום או לא נדרש בתשלום, את הסכום אתה מקבל אחר כך ותיכף אני אסביר איפה הוא מגיע בתהליך.

שירה ברנד: אתה מקבל את המידע אם אתה תידרש לשלם לא כמה תידרש לשלם.

שירה ברנד: לאחר מכן הגשת את הבקשה להיתר, בהנחה, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שמי שקיבל את המידע גם הגיש את הבקשה להיתר בהתאם למידע שהוא קיבל ולא מה שהוא רצה להגיש מלכתחילה ולא תואם את המידע.

שירה ברנד: אבל בתוך רשות הרישוי נערכת בקרה מרחבית של התאמה לתכניות, של חישוב השטחים, ותוך 45 יום אמורה להינתן החלטת רשות הרישוי.

שירה ברנד: לאחר מכן אנחנו מגיעים לשלב בקרת התכן, זאת הבדיקה הארצית שבודקת את תקינות המסמכים ההנדסיים.

שירה ברנד: אוטוטו גם יש לנו כבר מכוני בקרה שיעשו את זה.

שירה ברנד: ובסופו של דבר סיכום ומתן היתר, פה השלב ששולחים לך את דרישת התשלום כמה אתה צריך לשלם.

שירה ברנד: לא שלחו, אתה מתקדם הלאה.

שירה ברנד: זה תיקון לחקיקה שעשינו וזה עובד מאוד יפה, זה הכניס את כולם לתלם ובשלב הזה באמת אכן נדרשות דרישות התשלום והתגברנו על ה- - -

לאה פדידה: לא דילגת פה על שלב?

לאה פדידה: מתן היתר בלי ישיבה של ועדת תכנון ובנייה, כלום?

שירה ברנד: זו החלטת רשות רישוי.

שירה ברנד: זה מה שכתוב, 45 יום להחלטת רשות רישוי.

יואב קיש: מה קורה אם הם לא מספיקים, לא בודקים את התכנית, אם בסוף לא עומדים ב-45 יום האלה מה קורה?

שירה ברנד: ברירת המחדל במסלול ה- - - יש לנו שלושה מסלולים: מסלול של פטור שלא נדרש שום דבר, מסלול של רישוי מקוצר ששם ברירת המחדל אם לא ניתנה החלטה רואים את זה כאישור, אבל במסלול המלא אם לא ניתנה החלטה רואים זאת כסירוב, אתה יכול להגיע לוועדת ערר.

שירה ברנד: זאת הייתה- - -

יואב קיש: אז מה עשינו, אז בעצם כאילו הוצאנו רק את המסלולים ה"פשוטים" ממסלול ירוק אבל כל מי שרוצה, וכולם מבקשים הקלות, אז מה אז אתה לא מספיק אז הם סורבו, אז מה הרווחנו?

שירה ברנד: זה לא מסלול של הקלה אפילו, עם הקלה זה עוד יותר ארוך מזה.

יואב קיש: אז בסוף הרי אנחנו יודעים שקבלנים ממקסמים, אין ברירה וגם שווי הקרקע ממקסם, אז זה כל הדבר היפה הזה לא ממש עוזר לנו כי כולם הולכים למסלול של ה- - -

שירה ברנד: כולם הולכים למסלול הקלה ותיכף נגיע לזה ונסביר שזה אחד באמת מהחסמים שזיהינו שמסלול ההקלה הוא ארוך הרבה יותר.

יואב קיש: אז יש לכם איזושהי הצעה לפתור את זה?

שירה ברנד: יש לנו רעיונות אבל דקה ואנחנו נגיע לעניין.

יואב קיש: כי אז צריך לראות בסוף מה החלוקה בין המסלולים האלה האוטומטיים נקרא להם, לבין המסלולים, מה החלוקה באחוזים של היתרים בינם למורכבים?

שירה ברנד: אני לא יודעת אם יש לנו - - - אני אגיד, להערכתי - - -

לאה פדידה: מה הקטגוריות של 45 יום?

דב חנין: מה הקטגוריות של המקוצר ומה הקטגוריות של ה- - -

יואב קיש: היא אמרה את זה, אני אחזור על זה למי ש- - -

שירה ברנד: במסלול המקוצר נכנסים סוגי מבנים יחסית פשוטים, הדברים הגדולים שיש שם זה חדרים על הגג, ממ"דים, זה לא בנייה חדשה - - -

יואב קיש: לא מי שבא לבנות בניין.

לאה פדידה: אבל סליחה, גם ב- - - הקלה - - -

יואב קיש: לא, לא, זה לא שם.

שירה ברנד: גם שם אין הקלות, במסלול המקוצר גם אין הקלות.

יואב קיש: שנייה רגע.

יואב קיש: מה שחסכו פה זה את הפרגולות וכל הסיפור והדברים האלה.

יואב קיש: עדיין לא פתרו את הבעיה האמיתית של קבלת היתר בנייה בזמן סביר למי שרוצה לבנות בניין או תמ"א 38, דברים כאלה - - -

שירה ברנד: זה אמור היה לתת כן מענה לא למסלול של ההקלה, אתה צודק.

יואב קיש: בסדר, כולם הולכים על הקלות, הרי היום בלי הקלות אין התכנות עסקית בהרבה מקרים.

שירה ברנד: לפחות 50% הולכים על הקלות - - -

יואב קיש: לכן אנחנו עדיין בבעיה מהותית.

לאה פדידה: אם אני רוצה לבנות חדר שפוגע בוועדת מבנה אז אני מבקשת הקלה, זה גם לא נכנס בקטגוריה.

שירה ברנד: נכון, אבל אם את בונה חדר בהתאם לתכנית בלי לבקש הקלות - - -

טלב אבו עראר: זה כולל את היישובים הבדואים בנגב?

טלב אבו עראר: מי הגוף שאמור לבקר ולעקוב אחרי התהליך הזה, אחרי המסלול הזה.

שירה ברנד: יש במנהל התכנון אגף ועדות מקומיות, אגף רשויות רישוי ואגף רגולציה שעוקבים אחרי הדברים האלה.

יואב קיש: הבעיה עם הנגב, עם הרשויות, עם המגזר הבדואי ש- - -

טלב אבו עראר: לא, אני מדבר על היישובים המוכרים שמלפני חמש שנים אין היתרי בנייה שם.

טלב אבו עראר: ראש מטה הדיור, הבדואים בלי היתרי בנייה ולכן הורסים.

שירה ברנד: הם מגישים בקשות להיתר?

טלב אבו עראר: כל - - - הגישו.

יואב קיש: נבדוק את זה.

יואב קיש: טוב בוא נמשיך בבקשה.

יואב קיש: אז זה - - - כן.

שירה ברנד: אחר כך אני הולכת לשלב הביצוע.

שירה ברנד: אני מדלגת על זה כי אנחנו מדברים כרגע על עד שלב ההיתר אבל בגדול אלה היו בעצם החסמים שהמטרה הייתה לייעל אותם.

שירה ברנד: ואם אתם רואים, התהליך של הרישוי המלא אמור לארוך 90 ימים.

שירה ברנד: נכון, איך אנחנו עושים את זה?

שירה ברנד: אחד, בעזרת מערכת מקוונת ששוב, זה כלי עבודה חדש שהיה צריך ללמוד אותו אבל מצד שני הוא נותן לנו את קיצור לוחות הזמנים ואת העובדה שאותה בקשה ברגע נתון נמצאת אצל מספר גורמים וכולם ביחד יכולים לבדוק אותה ולכן אפשר בלוחות זמנים קצרים לתת את המענה.

שירה ברנד: אני אתן לכם רק דוגמה שאפשר לראות בתוך המערכת – שואלים אותך בשלב המידע האם הנכס הזה זה בעלות מדינות ישראל או רשות הפיתוח ונגיד שאתה אומר כן אז אוטומטית אתה נשלח דרך, בצורה מקוונת, לרשות מקרקעי ישראל, ואתה מקבל ישר את החיבור עם התיק או עם המרכז למיפוי ישראל או עם הטאבו, שם אנחנו נמצאים.

שירה ברנד: עכשיו בואו נראה קצת מה קרה במהלך התקופה.

שירה ברנד: אז קודם כל חייבים להגיד שהתקנות והחקיקה בעצם נכנסו לתוקף בספטמבר 2016, זה מחולק לפי שנים.

שירה ברנד: התחלנו להטמיע את התהליך החדש ואת העבודה עם המערכת המקוונת כבר בשנת 2015, אז בהתחלה באמת היו בודדים שהתנדבו לעבוד איתה.

שירה ברנד: ב-2016 אנחנו רואים שכבר הרבה יותר וב-2017, תראו את הקפיצה הגדולה, הרבה הרבה יותר אנשים וקבלנים, יזמים, עורכי בקשות וועדות מקומיות שמשתמשות במערכת.

שירה ברנד: אם היו לי נתונים של 2018 שעדיין אין לנו הייתם רואים שימוש בהיקף הרבה יותר גבוה גם ממה שנמצא פה בהיקף המערכת אבל עדיין רואים את הגידול הגדול בשנת 2017.

שירה ברנד: אפשר לראות פה שאם אנחנו מודדים את לוחות הזמנים של כל התיקים שהוגשו במערכת, ואני חייבת להגיד שגם בשנת 2017 לא כל התיקים הוגשו באמצעים המקוונים, עדיין היו ועדות שלא הצליחו לעבוד עם זה, לא כל עורכי הבקשה הצליחו לעבוד במערכת אבל אפשר לראות שלוחות הזמנים גם הם מראים שהצלחנו לקצר אותם.

שירה ברנד: אני לא אומרת שאין בעיות, אני אומרת שהצלחנו לקצר אותם, ועדיין רוב הבקשות נמצאות גם בתיקי מידע בין 21 ל-40 ימים, גם בהיתר מלא בין 21 ל-40 ימי עבודה, זה עד למתן החלטה - - -

יואב קיש: לא הבנתי מה אני מבין פה.

יואב קיש: בתיקי מידע למה יש לי שלושה?

שירה ברנד: כי יש לנו, חלק מהרשויות, שבע רשויות הצליחו לתת מידע תוך 20 יום למרות שהחוק אומר 30 יום.

שירה ברנד: הם נתנו עד 20 ימים.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: אז רק תסבירי לי, זה לפי שנים פה או לפי - - -

שירה ברנד: לא, זה לפי לוחות זמנים.

שירה ברנד: עד 20 ימי עבודה - - -

יואב קיש: אז למה אני משווה את זה בעצם, לשנים קודמות?

יואב קיש: איך אני - - -

שירה ברנד: לא, אין לנו שנים קודמות, אנחנו משווים את זה רק לשנה הזאת.

יואב קיש: את מראה לי את תמונת המצב של השנה.

יואב קיש: כל זה 2017.

שירה ברנד: נכון.

יואב קיש: חשבתי שנראה איזה שיפור אבל אני לא יכול לדעת מזה שום דבר.

שירה ברנד: נכון, אנחנו עוד לא יודעים להראות שיפור, תראה שכל החוק הוא בתוקף למשך שנה אז אי אפשר היה - - -

יואב קיש: טוב, זה תמונת מצב 2017.

שירה ברנד: נכון.

שירה ברנד: הצוות שעבד עבד בסוף 2017 ואפשר היה להציג לו תמונת מצב רק של 2017, לפני כן החוק לא היה בתוקף.

שירה ברנד: אבל מה שאנחנו רואים זה שעדיין רוב הוועדות.

שירה ברנד: 60% מהוועדות, יכלו לתת מענה לתיק מידע בין 21 ל-40 ימים וגם החלק הנוסף עמד ב-45 יום שקבע המחוקק או קבעה לפחות הארכה שניתנה להם לתקופה הזאת - - -

יואב קיש: כן, אבל מה שאני לא רואה זה כמה תיקים נמצאים בכל אחת מהקטגוריות.

יואב קיש: זאת אומרת, בעיקר מעניין אותי ההקלות ושימוש חורג כמה שם מסך כל ההיתרים.

שירה ברנד: נכון, אתה לא רואה את זה.

שירה ברנד: אתה גם רואה שבהקלות ושימוש חורג זה הרבה יותר זמן לוקח.

יואב קיש: נכון.

שירה ברנד: זה מה שאתה רואה, אכן כן.

שירה ברנד: אז בסוף, במלאות שנה לרפורמה מינה שר האוצר צוות שאני עמדתי בראשו לבחון האם באמת היו תוצאות - - -

יואב קיש: אנחנו באים להקשיב למסקנות של ה- - -

שירה ברנד: אני רק אפתח ואגיד שאני לא מכירה הרבה משרדי ממשלה שאחרי שנה שעשו רפורמה כבר באו ולמדו והפיקו מסקנות ולומדים וחוזרים ולומדים את הדברים האלה.

שירה ברנד: אני חושבת שמגיע פה לשר האוצר - - -

יואב קיש: אני אצדיע אחרי שאני אראה את היישום.

יואב קיש: עד שאני לא רואה את היישום של המסקנות אני - - - זה שיש מסקנות זה לא מעניין.

שירה ברנד: זה שבדקנו זה כבר - - -

יואב קיש: לא, לא, אני רוצה לראות יישום.

יואב קיש: לא.

שירה ברנד: טוב.

יואב קיש: אוקיי.

שירה ברנד: אז בוא נתחיל ככה – בוועדה היו חברים, כמובן, אנשים ממטה הדיור אבל גם נציגי השלטון המקומי, גם נציגים מהנדסי הוועדות וגם נציג האדריכלים.

שירה ברנד: רק אומר שחשבנו שאפשר לשלב גם נציג הקבלנים אבל זה לא עבר את הבחינה המשפטית אז אנחנו רק הזמנו אותם לכל הדיונים, הם לא היו חברי ועדה פורמלים.

שירה ברנד: הצוות זיהה ארבעה אתגרים מרכזיים שצריך להתמודד איתם מכאן ולהבא.

שירה ברנד: אחד, היקף הטמעת הרפורמה.

שירה ברנד: אנחנו מדברים על גם תהליך חדש וגם עבודה מקוונת שהיא עבודה חדשה.

שירה ברנד: זה שני תהליכים קשים שצריך להעביר הרבה הרבה מאוד שותפים בתהליך הזה שנקרא רישוי.

שירה ברנד: יש לנו קבלנים, יזמים, עורכי בקשות, עובדי ועדות מקומיות, הקהל הרחב, יש לנו מצד אחד את כל האנשים האלה.

שירה ברנד: מצד שני הם גם לומדים תהליך חדש כל הקבוצה הגדולה הזאת וגם צריכים ללמוד לעבוד באופן מקוון.

שירה ברנד: ואנחנו יודעים שבכל תהליך, גם כשמשנים תהליך בלי לעבור למקוון בהתחלה יש שלב של ירידה ולימוד.

שירה ברנד: גם כמשאירים את התהליך ורק עוברים למערכת מקוונת יש לנו בהתחלה שלב של ירידה ולימוד.

שירה ברנד: ואת שני הדברים האלה ביחד אז אנחנו אומרים שמכל הדברים האלה ביחד הטמעת הרפורמה צריכה עדיין, למרות כל העבודה שנעשתה, לעבור שיפור ושדרוג.

שירה ברנד: פערי כוח אדם בוועדות המקומיות, היושב ראש דיבר על זה בהתחלה, אנחנו רואים גם פער בידע וגם פער באיכות האנשים וגם פער בכמות האנשים שבכלל יכולה לתת את השירות הזה.

שירה ברנד: אז פה זיהינו בעיה משמעותית.

שירה ברנד: תהליך ההקלות – בבקשה אדוני היושב ראש, אכן, ישר ככה בלי אפילו להיות חבר צוות עמדת על הדברים המרכזיים.

שירה ברנד: תהליך ההקלות הוא באמת תהליך ארוך הרבה יותר ומשרת הרבה מאוד בקשות להיתר ופחות ניתן לו דגש - - -

יואב קיש: דרך אגב, מספרית, מסך כל הבקשות יכול להיות שזה לא הרוב אבל בהיקפים כספיים - - -

שירה ברנד: גם אם זה לא הרוב זה לפחות 50%.

יואב קיש: עזבי אם זה 50% מספרית, גם בהיקפים כספיים אם הייתי בודק גודל פרויקט הייתי מוצא לאין ערוך שאנחנו מדברים פה במסה הגדולה של ה- - -

שירה ברנד: בהחלט נכון.

שירה ברנד: התמקדנו גם, מטבע הדברים, מכוון שאנחנו בכל זאת - - -

דב חנין: ויש לכם איזשהו כיוון מה עושים עם זה?

יואב קיש: כן זה מה שהם עשו, זה מה שהם באו להציג פה היום.

שירה ברנד: נכון.

שירה ברנד: אני רק אגיד שהתעסקנו גם במתחמי רישוי גדולים מכוון שהדברים צפו ועלו ביתר שאת מתוקף עבודת מטה הדיור בפרויקטים הגדולים של מחיר למשתכן ושם ראינו שבפרויקט של המדינה אפשר אולי לתת אפילו - - -

יואב קיש: מה, הסכמי גג למיניהם?

שירה ברנד: לא, הפרויקטים של מחיר למשתכן הם גם בסוף מוציאים היתר בנייה וגם הם נתקלו בכל אותם קשיים, ולכן הדברים צפו הרבה יותר מהר והגיעו למטה הדיור.

שירה ברנד: אז בוא נדבר על היקף ההטמעה של רישוי יזמים.

שירה ברנד: קודם כל צריך להשלים את המערכת המקוונת עצמה, היא עדיין לא שלמה, לא השלימו בה את כל המודולים.

שירה ברנד: עדיין עובדים עליה, יש הרבה מה לטייב בה, היא בתחילת דרכה מבחינת היכולת המחשובית יש שם עוד הרבה דברים לשיפור ועובדים על העניין הזה.

שירה ברנד: מי שמטפל בזה זה ממשל זמין ובאמת הם אלו שהקימו את המערכת ואנחנו מקווים שאפשר יהיה בתקופה של שנה-שנתיים להגיד שאנחנו התקדמנו הלאה והמערכת מתאימה הרבה יותר, מבחינת הדור של היכולות האינטרנטיות והיכולות המקוונות, למצב הקיים.

שירה ברנד: בעיה שנייה שזיהינו זה השקיפות.

שירה ברנד: זאת אומרת, היום מי שיכול להיכנס למערכת ולעבוד דרכה זה עורך הבקשה, זה איש המקצוע, אדריכל, מהנדס, הנדסאי.

שירה ברנד: אבל הקבלן, היזם, בעל הקרקע הוא לא רואה מה קורה.

שירה ברנד: הוא מקבל אמנם עדכונים ב-SMS או במייל אבל הוא לא יכול להיכנס ולראות מה קורה ולצפות בבקשה עצמה.

שירה ברנד: אז באמת אחד הדברים שהצבענו עליהם היה הגברת השקיפות לכלל שותפי - - -

יואב קיש: מה זאת אומרת, הוא לא יודע באיזה שלב ה- - -

שירה ברנד: הוא יודע אבל הוא לא יכול להיכנס למחשב ולצפות - - -

יואב קיש: מה הוא צריך היה לראות שהוא לא רואה?

שירה ברנד: הרי היה נייר אז הוא ראה את הנייר.

שירה ברנד: עכשיו הכל נמצא בתוך המחשב ואם אין לך את הכרטיס של עורך בקשה, כרטיס חכם, אתה לא יכול לראות אותה.

יואב קיש: את הדיון שנעשה בעניינו?

שירה ברנד: לא את הדיון, את הבקשה עצמה, איפה היא נמצאת, באיזה תחנה היא נמצאת.

שירה ברנד: אתה יכול לקבל הודעה היום שהבקשה שלך עברה מתחנה א' לתחנה ב', זו רק הודעה, זה לא - - -

יואב קיש: אין סיבה למנוע את העדכון הזה ב- - -

שירה ברנד: אנחנו מסכימים לגמרי, נכון, נכון, לגמרי צודק.

שירה ברנד: ולכן זה מודול מחשובי, זה לא בעיה מעבר לזה, אבל עובדים על זה וזאת אחת ההמלצות שביקשנו - - - זה גם מאפשר ליזם לדעת אם הוא מחכה לאיש מקצוע מטעמו או שמחכה לוועדה מקומית.

שירה ברנד: יצירת ממשקים בין המערכות למערכות מקוונות אחרות – זאת אומרת היום בוועדה מקומית, ויושבים פה נציגי ועדות מקומיות, הם עובדים דרך מערכת שמנהלת אותם, מערכת שלהם.

שירה ברנד: ובעצם הם צריכים לעבוד עם שתי מערכות, אחת הארצית ואחת המקומית ומאוד קשה - - -

יואב קיש: הם עובדים כפול.

שירה ברנד: הם עובדים כפול - - -

יואב קיש: כולן, כל הרשויות?

שירה ברנד: כל הרשויות עובדות כפול, זה מאוד מסרבל.

שירה ברנד: כבר התחלנו בתהליכים של ממשקים.

שירה ברנד: בשלב הראשון של המידע כבר יש ממשק מלא ובעצם העובד עובד דרך המערכת שהוא מכיר וזה מתממשק מאחורי הגב של המחשב.

שירה ברנד: התהליך הולך ומתקדם גם לשלבים אחרים, אבל אכן צריך לייצר ממשקים וזה מסרבל מאוד את העבודה, זה גם קשה מאוד לעבוד ככה, זה ברור.

רותי שוורץ: רק אני אשלים – אנחנו מדברים על סוף 2018, תחילת 2019, ממשק מלא בכל התהליך.

רותי שוורץ: בין מערכות הוועדה לבין מערכות רישוי זמין.

יואב קיש: אוקיי אז זה לא עוד הרבה זמן.

רותי שוורץ: נכון.

שירה ברנד: המלצה שכיוונה לדעת גדולים.

שירה ברנד: תקצוב הוועדות המקומיות לטובת כיסוי העלויות כי אנחנו יודעים שגם עריכת הממשקים האלה היא דבר שיעלה כסף לוועדה המקומית, היא תצטרך מצידה גם להשקיע, ולכן אנחנו המלצנו על בחינה של תקצוב וסיוע לוועדה המקומית כדי שהיא תוכל להתגבר על הפערים התקציביים האלה.

שירה ברנד: ותמרוץ רשויות רישוי מצטיינות – אנחנו יודעים להגיד, כמו שראיתם, שיש לנו רשויות רישוי שעובדות נפלא ומצליחות לעמוד בלוחות זמנים והן מוסרות את המידע בזמן ומוסרות מידע מלא, ולכן חשבנו שנכון יהיה גם לתמרץ רשויות רישוי מצטיינות ולא רק - - -

יואב קיש: יש איזה קטגוריה שאת יודעת להגיד, נגיד סתם, פורום ה-15 הן כולן מצטיינות או ברובן - - -

שירה ברנד: לא.

12941: זה הרבה תלוי ביושב ראש הוועדה, בכוח האדם שיש לרשותו, בנחישות שלו - - -

יואב קיש: זה יכול להיות גם מועצה קטנה ויכול להיות גם רשות גדולה.

שירה ברנד: נכון.

שירה ברנד: אני אתן לכם דוגמה את חוף אשקלון, מועצה קטנה, נותנת שירות מעולה לתושבים.

שירה ברנד: אשדוד נותנת שירות מעולה לתושבים.

שירה ברנד: אנחנו רואים שדווקא ועדות קטנות שיש שם כוח אדם שיתלהב ומיינדד לעניין - - -

יואב קיש: אשדוד היא לא קטנה מן הסתם.

שירה ברנד: נכון אבל - - -

לאה פדידה: אשדוד קטנה?

שירה ברנד: אשדוד היא לא קטנה אבל נתתי דוגמה את חוף אשקלון.

יואב קיש: אוקיי, אז זה לא שגודל פה קובע אם מצטיינים.

שירה ברנד: להיפך, לפעמים הגודל הוא חיסרון כיוון שבתוך הרשות עצמה אתה צריך לעבור הרבה מאוד גופים.

שירה ברנד: מים, ביוב ואת כל הגופים.

שירה ברנד: בוועדות קטנות, רשויות קטנות, זה בנאדם אחד שנותן את כל המידע פעם אחת.

שירה ברנד: ברשויות גדולות אתה עובר הרבה מאוד גורמים אז זה לוקח יותר זמן.

שירה ברנד: אז זה לעניין ההטמעה.

שירה ברנד: הנחיות מרחביות ראינו שהן גורם שצריך לטפל בו בצורה מאוד מקיפה.

שירה ברנד: בעצם כדי למנוע את מה שבעבר היה, בתיאום עם מהנדס הוועדה נקבע בחוק שהוועדה המקומית מכינה הנחיות מרחביות וקובעת את הדברים האלה מראש - - -

לאה פדידה: כמעט הכל צריך לשפר.

שירה ברנד: לא את הכל, יש דברים שהם בסדר, אבל כן צריך לשפר.

שירה ברנד: אנחנו ראינו שוועדות מקומיות פשוט לקחו את זה מאוד רחוק.

שירה ברנד: או שהגזימו עם רמת, אנחנו צוחקים, הידית מזהב וגדר מאלומיניום, אבל נכנסו באמת לרזולוציה מאוד מאוד מאוד גבוהה בהנחיות המרחביות האלה והכניסו שם דברים - - -

לאה פדידה: אצלנו גם מתייחסים לצבע הרעפים וצבע החלונות.

שירה ברנד: נכון, נכון, אז נכנסים פה לרזולוציה מאוד מאוד גבוהה.

שירה ברנד: זה מכביד מאוד ודיברת על ייקור הבנייה ועל ייקור התהליך שמכביד מאוד גם על העלויות של הבנייה.

שירה ברנד: אז זה נושא שאנחנו לקחנו אותו לתשומת לב ואנחנו עושים עליו עבודה ולימוד של ההנחיות המרחביות והטמעה גם מה מקומו בהנחיות מרחביות ומה לא מקומו.

שירה ברנד: וראינו ש-Pre ruling שמענו הרבה מאוד גם את הקבלנים וגם את האדריכלים שלא מספיק להם לקבל מידע יבש אלא Pre ruling יש בו הרבה מאוד דברים חיוביים.

שירה ברנד: הדו שיח הזה בין הצדדים יש בו יתרונות מאוד גדולים אז גם על זה המלצנו.

שירה ברנד: ושיתופי פעולה – ככל שאנחנו נאפשר לצדדים להכיר, ללמוד, שוועדות מקומיות בעצמן יזמו את ההיכרות עם ההסברה לאנשי המקצוע שלהן, שהם רגילים לעבוד איתם, ככה אנחנו מניחים שיהיה קל יותר לעבור את התהליך.

שירה ברנד: בדרך כלל בוועדה מקומית יש את אותם אדריכלים, עורכי בקשות שרגילים להגיש להם.

שירה ברנד: גם קבלנים מכירים כבר את הוועדות האלה.

שירה ברנד: יותר נכון גם לעשות את זה ברמה המקומית ולא רק ברמה ארצית.

שירה ברנד: אז זה הדברים האלה.

שירה ברנד: והגורמים שמוסרים מידע – כשמגיעים מהם לקבל את המידע מי הם גורמי החוץ גם פה אנחנו רואים שצריך לתת הרבה מאוד עידוד ולימוד לאותם גורמים.

שירה ברנד: הם לא תמיד משתפים פעולה, הם לא תמיד מוסרים את המידע שלהם בזמן ואז אנחנו נאלצים לחכות להם.

שירה ברנד: אז זה גורם שצריך לתת בו הרבה- - - פה צריך לעשות הרבה מאוד עבודה.

שירה ברנד: ולסיום יש לנו גם אפשרות לתת פטור מתיק מידע.

שירה ברנד: יש דברים פשוטים שחבל על ה-30 ימים האלה, שיודעים את התשובות מראש כבר.

שירה ברנד: אם הגשת את הבניין והבניין השני שלך הוא בדיוק אותו דבר אין סיבה שתחכה מחדש את ה-30 יום של מסירת המידע אז בחנו אפשרויות ל - - - את רוצה לדבר?

רותי שוורץ: אנחנו בוחנים את הנושא הזה בתזכיר חקיקה שהופץ עכשיו לגבי אפשרות למתן פטור ממידע פר ועדה מקומית.

רותי שוורץ: שכל ועדה מקומית אילו נושאים מבחינה היא יכולה לתת פטור ממידע.

רותי שוורץ: זה לא יכול להיות ברמה הארצית כי לא הגענו להסכמות, זה יהיה ברמה המקומית.

יואב קיש: וזה יאפשר מה?

שירה ברנד: זה יאפשר לך לדלג על השלב של המידע, על ה-30 יום או 45 יום הראשונים שאתה לא צריך לחכות עד שוועדה מקומית - - -

12941: אני אתן לך דוגמה.

12941: לפני כמה חודשים תנועת הצופים גדלה וגדלה והיו צריכים עוד מקום.

12941: אז אמרנו בוא ניקח קרוואן, נשים אותו פה ונלך.

12941: אז אמרו לי בילסקי, תעצור.

12941: אמרתי מה, לא זה צריך רישוי, אמרתי לו קרוואן, תשים קרוואן תחבר מים ושישים.

12941: לא, לא, לא, זה צריך כל התהליך.

12941: עכשיו תפסנו את הראש, עכשיו אנחנו נסחפים כמה חודשים בתוך תהליך בשביל לשים קרוואן של הצופים באיזשהו מקום, ולכן השכל שנאמר עכשיו זה אומר בוא כל ועדה תחליט מה הם אותם דברים שהיא רוצה ללכת ל- - - ומה הם אותם דברים שכדאי שיהיה כל התהליך.

שירה ברנד: בוא נדבר רגע על פערי כוח האדם.

שירה ברנד: פערי כוח האדם הייתה סוגיה מאוד מרכזית עם בעיה מאוד קשה שזיהינו, ולכן הצוות בפרק הזמן שניתן לו לא יכול היה לנבור בזה באמת לעומק כמו שצריך, ולכן הוקם צוות משנה בראשות מטה הדיור, מנהל התכנון ואגף תקציבים שבחן את זה לעומק.

שירה ברנד: רותי?

רותי שוורץ: צוות כוח אדם התכנס מספר פעמים לרשות מטה הדיור.

רותי שוורץ: עלו מספר נושאים קטגוריים, אני אסקור אותם.

רותי שוורץ: אחד, דיברנו על איך אנחנו מגבירים את שיתוף הפעולה עם מוסדות הלימוד, אוניברסיטאות, מכללות.

רותי שוורץ: יצרנו כבר שיתופי פעולה עם מספר.

רותי שוורץ: המטרה היא בעצם שמי שיוצא- - -

יואב קיש: איפה הפערים רק, תתחילי, תעשי סדר.

רותי שוורץ: אז אחד יש מחסור בכוח אדם ברשויות - - - עשינו איזשהו סקר מבחינת תקינה- - -

12941: למשל בודקי תכניות שהיושב ראש דיבר עליהם.

יואב קיש: אז בוא ניכנס אליהם, אז מה קורה עם בודקי תכניות?

רותי שוורץ: מחסור בכוח תכניות, יש מחסור שאנחנו יודעים בוועדות מקומיות גם בנושא של בודקי רישוי וגם בנושא של מידענים.

רותי שוורץ: זה שתי הפונקציות החשובות מבחינתנו בתהליך - - -

יואב קיש: למה המחסור הזה?

יואב קיש: בודקי רישוי זה הבודקי תכניות?

קריאה: כן.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: ומידענים.

קריאה: אתה רוצה שאני אענה לך?

יואב קיש: לא, ממש לא, לא מפריעים.

קריאה: אני יו"ר ועדה מקומית, אין להם מושג ולנו - - -

יואב קיש: אחרי זה תקבל זכות דיבור.

יואב קיש: בבקשה, לא מתפרצים.

יואב קיש: אנחנו שומעים רגע את ההצגה של מטה הדיור ואחרי זה נשמע מנהל התכנון ואחרי זה נשמע.

רותי שוורץ: אז שמענו את הנציגים של הוועדות המקומיות, יכול להיות שזה נובע - - -

אוסנת אלרועי: אני אשלים את זה, אני סגנית ראש מטה הדיור ואני עמדתי בראש הצוות הזה.

אוסנת אלרועי: גם במהלך עבודת הצוות של ההיתרים ישבנו עם נציגי שלטון מקומי, אנחנו גם עובדים הרבה מול הוועדות המקומיות במסגרת המחיר למשתכן - - -

יואב קיש: אז הבנו מה הבעיה.

יואב קיש: מאיפה היא נובעת?

אוסנת אלרועי: היא נובעת מכמה דברים.

אוסנת אלרועי: אחד, אני מניחה שזה יעלה פה, אבל נובעת גם בהיבטים מסוימים של שכר, אני מניחה שזאב ירצה להתייחס לזה אחר כך בהמשך.

אוסנת אלרועי: שתיים זה שאני קצת קשה לי להגיד את זה אבל העבודה בוועדות המקומיות היא לא מושכת אנשים לבוא לעבוד - - -

יואב קיש: לא מתמרצת כן.

אוסנת אלרועי: לא, לא לא מתמרצת במובן של שכר- - -

יואב קיש: גם שחיקה.

אוסנת אלרועי: לא, היא פשוט - - -

שירה ברנד: היא נתפסת כאפרורית ומשעממת.

רותי שוורץ: להיפך היא מאוד מעניינת אך היא נתפסת כ- - -

אוסנת אלרועי: יש לה תדמית לא טובה או תדמית לא - - - זה גם בעיה של תדמית.

אוסנת אלרועי: ואנחנו גם מתייחסים לזה בפתרונות.

אוסנת אלרועי: דרך אגב, כשעשינו עכשיו את הסקר אצל למעלה מ-80 ועדות מקומיות אי אפשר לזהות חוסר דווקא במקומות מסוימים.

אוסנת אלרועי: אין אפיון לחוסר, זה לאו דווקא ב- - -

יואב קיש: אז איך הגעתם לבודקי רישוי ומידענים?

שירה ברנד: מבחינת - - -

אוסנת אלרועי: אפיון גיאוגרפי לא - - -

יואב קיש: אה, אוקיי, לא.

יואב קיש: בקטגוריה יש חוסר באופן כולל.

אוסנת אלרועי: מפוזר על פני כל הארץ.

יואב קיש: אז הבנו.

יואב קיש: מה ההצעה שלכם לפתור את הבעיה של זה.

אוסנת אלרועי: יש לנו מספר הצעות - - -

לאה פדידה: אני רוצה ש- - - האם יש מפתח כמה בודקי תכניות לפי - - - יש - - -

אוסנת אלרועי: כן, בוודאי, בוודאי יש.

אוסנת אלרועי: ככה אנחנו עושים את הסקר - - -

יואב קיש: ואז הם רואים שיש חוסר.

יואב קיש: אחרת איך הם יודעים שיש חוסר.

12941: אני חושב שהבעיה העיקרית פה היא השכר.

12941: הם נמצאים בתחתית שרשרת המזון ואנחנו נפנינו לדיאא שהוא סגן בכיר לממונה על השכר ויחד איתו - - - נמצא פה דיאא שהוא סגן בכיר לממונה על השכר ובאמת באופן מהיר מאוד אנחנו החלטנו קודם כל להתייחס לקרוב ל-30 רשויות מקומיות שחתמו על הסכמי גג.

12941: כי הרשויות האלה הן, למשל באר שבע 20,000 יחידות דיור ועומס תכנוני גבוה.

12941: וכשהיינו אצל ראש עיריית באר שבע, זה לא יאומן, אתה יודע, אני ישבתי שם ואני מכיר אותו מצוין ומעריך אותו מאוד והדבר הראשון שהוא אומר שזה חסם לבנות 20,000 יחידות דיור זה בודקי תכניות.

12941: אפשר היום להסתכל, מדינת ישראל משקיעה מיליארדים שם בתשתיות ב- - -

יואב קיש: ולא מסוגלת להביא עוד עשרה בודקי תכניות.

12941: ופה, בגלל שאנשים משתכרים 6000 ₪ אף אחד לא רוצה לבוא לעבוד שם, עברו את העומס ש- - -

יואב קיש: אז מה הפתרון?

12941: אז דיאא אתה רוצה להגיד את הפתרון שכבר מצאת לפחות לאותם מקומות שיש הסכמי מסגרת?

יואב קיש: בוא תסביר את הבעיה בכללותה, למה אי אפשר לתגמל בצורה שונה ואז מה הפתרון.

דיאא אסדי: מערכת הסכמי השכר במגזר הציבורי וגם ברשויות המקומיות היא מערכת די קשיחה.

דיאא אסדי: העניין של הקשיחות בגלל ההשלכות רוחב שמצד אחד אנחנו כמעסיקים יש לנו בעיה בקבוצה מסוימת מוכנים לטפל בה בקבוצה הספציפית.

דיאא אסדי: כשאתה עושה את ההסכם, מטפל בקבוצה הספציפית הזו פתאום יתר הקבוצות, ומהצד השני, מצד העובדים וההסתדרות לא מצליחים לבלום את הקבוצות האלה.

דיאא אסדי: בהקשר של התכנון ובנייה בעקבות הרפורמה בתכנון ובנייה ביוני 2016 חתמנו על הסכם על השלכות הרפורמה שם.

דיאא אסדי: גם כן, נתנו תוספות שכר ניכרות לכלל העובדים שקשורים לכל התהליך, אם זה בודקי תכניות, בודקי היתרים, מפקחים, מידענים וכל הקבוצות האלה - - -

יואב קיש: מה השכר היום של בודק רישוי ומידען?

דיאא אסדי: היום אם אתה מסתכל על השכר של עובד מתחיל, אנחנו מדברים על שכר שיכול להגיע ל-9000 ₪ כבסיס - - -

יואב קיש: ברוטו?

שירה ברנד: זה תלוי אם הוא מהנדס - - -

דיאא אסדי: עדיין, לפני הברוטו, אני מדבר על הפנסיוני.

דיאא אסדי: היום, בוא נגיד ככה, במצב הישן היה 6000 ₪, חמש מנות 6000 ₪ לעובד מתחיל.

דיאא אסדי: בהסכם הרפורמה שילמנו 2000 שקל כתוספת שקלית קבועה ועוד 1000 שקל, כלומר סך הכל 3000 שקל כתוספת, 1000 שקל שמותנים בעמידה ביעדים.

דיאא אסדי: משהו שאמור לשרת אותנו למשל - - -

קריאה: בודק תכניות - - -

דיאא אסדי: אנחנו מגיעים ל-8000 שקל, 9000 שקל כבסיס.

דיאא אסדי: יש עוד 2000 שקל שהם בסמכות הרשות בעניין של הרכב, בעניין של שעות נוספות.

דיאא אסדי: אז אם אני מוסיף ואוגם את הכל ביחד אני יכול להגיע ל-11,000 שקל ברוטו.

יואב קיש: כמה בשוק האזרחי הם מקבלים?

דיאא אסדי: לעובד מתחיל אנחנו בסביבה הזו.

דיאא אסדי: כשמתקדמים יותר יש שם פערים.

דיאא אסדי: אבל פה אנחנו נכנסים לסוגיה יותר רחבה.

יואב קיש: במשרד לאדריכלים מי שעושה עבודה זהה כמה מרוויח?

דיאא אסדי: לא יודע להגיד לך, אני לא רוצה לתת מספרים שאני לא מכיר אותם.

רותי שוורץ: מבירור שערכתי עם משרד אדריכלים מישהו שממש מתחיל הוא מרוויח פחות מ-8000 שקל.

יואב קיש: מול המתחילים מי שיוצא מהאוניברסיטה עוד אפשר להתחרות והבעיה זה אופק שהם עוזבים.

שירה ברנד: נכון.

שירה ברנד: הבעיה היא שכשאתה רוצה מידען שימסור מידע זה לא יכול להיות ילד שאתמול סיים, כיוון שאתה רוצה שיעשה עבודה אינטליגנטית וימסור מידע מלא, מדוייק, זה הרבה מאוד אחריות המידע.

שירה ברנד: אז אתה לא לוקח מישהו ש- - -

לאה פדידה: הילד הזה, יקירתי, עשה גם צבא, גם סיים אוניברסיטה ואת קוראת לו ילד.

שירה ברנד: אני אומרת שאתה רוצה שם ניסיון.

שירה ברנד: גם הילדים שלי לומדים, אבל אתה רוצה שיהיה לו ניסיון - - -

יעקב אשר: זה הילד של כולנו.

יואב קיש: מילא היה פה מישהו ממפלגת כולנו אבל - - - אה סליחה - - -

לאה פדידה: השכר של הילד, גם ילד צריך לקבל שכר הולם.

יואב קיש: אני עושה ממנו ליכודניק, זו הבעיה - - -

שירה ברנד: נכון, אבל אם הוא מקבל במשרד פרטי אותו דבר אז את משווה את זה.

שירה ברנד: אנחנו רוצים שמי שימסור את המידע יהיה בעל ניסיון, שידע לנתח את המידע - - -

יואב קיש: אז מה שאתה אומר שנתתן 2000 שקלים תוספת בעקבות הרפורמה.

דיאא אסדי: נתנו סך הכל 3000, 2000 קבוע, עוד 1000 שקל שהתנינו את זה בביצועים של העובד.

דיאא אסדי: כי אנחנו רוצים גם שהדברים האלה, כל תהליך הרישוי, העמידה בלוחות זמנים- - -

יואב קיש: לתמרץ.

דיאא אסדי: בדיוק.

דיאא אסדי: לקשור בין הדברים - - -

יואב קיש: ואז מה אתם גיליתם בעבודה שעדיין זה לא פתר את הפערים?

דיאא אסדי: אחרי שנתיים בעצם כמו שאמר זאב אנחנו זיהינו שעדיין למקומות שיש מסה גדולה של בנייה כמו הסכמי הגג זה לא נתן מענה מספיק.

דיאא אסדי: חלק מהעניין לא רק השכר כי אופי העבודה, ההסכם גג הוא הסכם לתקופה מסוימת, העובד אמור לבוא לתקופה מסוימת וחלק מהעניין שהעובד בא, מתראיין וכל זה, שמבין שהוא בא לארבע-חמש שנים וזהו אז חלק מהאנשים מוותרים על זה.

דיאא אסדי: כדי לתמרץ אותם גם לזה יש מחיר שאנחנו אומרים, אתה בא לארבע-חמש שנים, אחר כך אתה נכנס לאי ודאות, גם לזה אנחנו ניתן ביטוי בשכר כך שלתמרץ אותם לבוא למקומות האלה.

דיאא אסדי: זה מבוטא בשכר עצמו עם האי ודאות הזו.

דיאא אסדי: ועכשיו אנחנו מתמקדים בקבוצות האלה, בקבוצות של הרשויות עם הסכמי גג לתת להן מענה נוסף.

לאה פדידה: יש פה בודק תכניות.

יואב קיש: יש ראשי רשויות תיכף.

יואב קיש: סליחה, לא שמעתי, אז לגבי - - -

דיאא אסדי: אנחנו עכשיו מתמקדים ברשויות עם הסכמי הגג - - -

יואב קיש: אז מה אתה מציע.

דיאא אסדי: אנחנו הולכים לתת עוד תוספת שתבטא את האי קביעות, את הזמניות של החמש שנים האלה של העבודה תחת הסכם גג.

12941: במילים אחרות, אנחנו את נושא השכר בכל אותן רשויות שלקחו על עצמן הסכמי גג ולקחו על עצמן, יש רשויות שמכפילות את עצמן, יש רשויות שהעומס הוא אדיר.

12941: העומס הזה יהיה לתקופה מוגבלת בזמן.

12941: האנשים האלה שיבואו יועסקו על ידי המנהלת, הם לא יהיו עובדים קבועים של הרשות המקומית, הם יודעים שהם באים לתקופה מוגבלת, הם יודעים שהם מקבלים יותר ואנחנו נגיע ללמעלה מ-12,000 ₪ לבנאדם כזה, ובכך אני חושב שנתנו מענה לנושא השכר.

12941: חוץ מזה יש נושאים נוספים שאנחנו מדברים עליהם כמו תדמית.

12941: לבנות את התפקיד הזה, לגעת קצת, קצת ציונות, קצת שבנאדם יודע שהוא בא עכשיו לתקופה לבנות, לעשות, הוא לא מתחשב בשעות כי הוא בונה את עם ישראל, הוא בונה את מדינת ישראל, הוא מרחיב.

12941: יש פה איזשהו, צריך קצת, כן, גם לנגן - - - כן גם כמו שאנחנו ברשויות המקומיות - - -

יואב קיש: אז קודם כל זה פותר אמנם את ההסכמי גג ואני יודע שהאוצר מאוד גאה בהסכמי גג ודוחף אותם חזק, אבל יש לנו גם רשויות שאין להן הסכמי גג ושם גם יש בעיות.

12941: זה נכון אבל - - -

יואב קיש: צריך למצוא גם להם פתרון.

12941: זה נכון אבל קודם כל אנחנו צריכים לכל - - - כי רוב הבנייה המאסיבית עכשיו נעשית באותן 29-30 רשויות שיש להן הסכמי גג - - -

לאה פדידה: שאנחנו מקווים שהיא תיעצר בכלל הבנייה הזאת.

12941: בסדר, אבל בינתיים אנחנו דואגים לשם ואנחנו בוחנים את עצמנו.

יעקב אשר: למה שהיא תיעצר?

יואב קיש: כן, בואי תמשיכי, תמשיכי.

שירה ברנד: רק נגיד שיש פה שיתוף פעולה עם מוסדות להשכלה גבוהה כדי שכבר בזמן הלימודים להפוך את התפקיד לאטרקטיבי.

שירה ברנד: אנחנו מנסים לראות איך אנחנו מכשירים הנדסאים.

שירה ברנד: זה בדיוק מדבר על הרשויות שאין להן הסכם גג.

שירה ברנד: כי כשאנחנו באים למוסדות להשכלה גבוהה אנחנו לא מדברים רק על רשויות עם הסכמי גג, אלא אנחנו מכניסים את המוטיבציה- - -

יואב קיש: כן, אבל מהתחלה אמרת שצריך אנשים עם ניסיון ויותר ותיקים - - -

שירה ברנד: נכון, אז יש כאלה במערכת אבל הצעירים יצטרכו להתחיל ללמוד מתישהו.

שירה ברנד: זה לא יקרה ברגע.

שירה ברנד: אז בשביל האנשים עם ניסיון הייתה הצעה לבחון איך משלבים גמלאים, איך משלבים אזרחים ותיקים שהם באים באמת עם כל הניסיון ויודעים ויוכלו גם לשלב אותם בתהליך.

שירה ברנד: שילוב של אוכלוסיות מגזריות שיוכלו גם הם לתת מענה לדברים האלה.

שירה ברנד: אז העבודה בנושא הזה נעשית.

שירה ברנד: אני רוצה לעבור הלאה לתהליך ההקלה.

שירה ברנד: תהליך ההקלה הוא מאוד כואב, אנחנו גם מכירים את הישראלים שאם אפשר יש מסלול שמאפשר להם עוד קצת אז הם ילכו עוד קצת.

שירה ברנד: כי זה תהליך שלא קיים כמעט בשום מדינה בעולם, אני אגיד בזהירות, אני לא מכירה מדינה שזה קיים בה אבל לא בחנתי את כל העולם אז אני אומרת בזהירות בכמעט שום מדינה בעולם.

שירה ברנד: שמנו שני דברים אופרטיביים: אחד שהוועדה המקומית תגבש מדיניות ולא תחליט פר בקשה ובקשה, קבלן וקבלן.

שירה ברנד: אם המדיניות היא לתת תוספת של 20%, 10%, 30% של יחידות הדיור כמו שאפשר לפי החוק, מה שנקרא בסלנג שבס כחלון אז תגידו שאתם נותנים.

שירה ברנד: אם אתם נותנים רק חצי מזה אז תגידו שאתם נותנים, אם אתם נותנים קומות אז תגידו - - -

יואב קיש: איפה זה עומד?

שירה ברנד: אני לא יודעת להגיד איפה - - -

יעקב אשר: אני אסביר לך.

יעקב אשר: היית ראש עיר פעם?

יואב קיש: הציעו לי דרך אגב, אני חייב להגיד, הציעו לי להתמודד עכשיו ברמת גן אבל אני רואה את עתידי פה בבית הזה אז לא - - - לא עשיתי את הפינג פונג שלך.

יעקב אשר: הדבר הזה, מה שהיא אמרה עכשיו, זה הסוכריות שראש העיר משאיר אצלו פה בחליפה ופעם הוא נותן את השבס ולא נותן את השבס.

יעקב אשר: אם תהיה מדיניות ובעצם ביום המדיניות בסופו של יום כולם כמעט נותנים, יש כמה ראשי רשויות עם ה- - - שעוד פוחדים עם המגורים והם כנראה לא חיים במדינה והם יודעים שהמגורים זו הבעיה מספר אחת שלנו.

יעקב אשר: אני חושב שזה דבר שצריך לעשות אותו.

יעקב אשר: למה זה לא קורה – כי קשה להם מול הרשויות המקומיות.

12941: אם אתה שואל אותי אדוני היושב ראש אני חושב שהנקודה הזאת היא מאוד.

12941: אנחנו, אני חושב שהמדינה היחידה בעולם כפי שאמרה שירה, שכל הנחיה פה זה תחילה של משא ומתן.

12941: בכל מקום כל פעם כששואלים אותי למה ההליך הזה נמשך בין חמש לשבע שנים – חלק מזה זה שכל התחלה של הליך זה התחלה של משא ומתן וכשאתה מסיים אותו אתה מתחיל עוד פעם.

12941: עכשיו שיהיה בריא באמת אדון שבס ושבטח יהיה בריא שר האוצר כחלון, אבל אני חושב שמה שהם עושים ועשו למען מדינת ישראל לא צריך להיות בשבס וכחלון שכל אחד בא לראש הרשות וראש הרשות עכשיו מתחיל איתו משא ומתן אם אני אתן לך או אם אני לא נותן לך.

12941: ואם אתה שואל אותי אנחנו נצטרך פה בעזרת הוועדה להגיע למצב נורמלי, להוריד את כל ההקלות.

12941: להחליט, מה שבפנים בפנים, מה שבחוץ בחוץ - - -

יואב קיש: אז מתי עושים את זה?

יואב קיש: אני זורם איתך, מתי עושים את זה?

12941: תן לי עוד כמה שבועות ככה, אני עדיין נוסע עם האות למד על האוטו אז אני, אתה יודע, יש לי הרבה רעיונות אבל צריך להיות בטוח שהם גם טובים.

שירה ברנד: יש הקלות למשל, אתם מסתכלים רק על בנייה רוויה, גדולה, יש הרבה הקלות שאנשים מבקשים רק 10% בקו בניין, דברים קטנים, מחסנים בשביל ממ"דים, דברים כאלה.

שירה ברנד: תאשר תכנית כוללת, תאפשר לכולם לזוז עם הקו בניין הזה פעם אחת לכל היישוב ותגמור עניין.

שירה ברנד: זה בתכנית אחת פעם אחת עושים וגומרים עניין.

שירה ברנד: מסמך מדיניות, כמו שאמרנו קודם מאפשר באמת גם לדעת איפה אתה נמצא ויש לך מדיניות.

שירה ברנד: אז מי שלא נכנס בתוך המדיניות לא מתחיל את המשא ומתן - - -

יואב קיש: אבל מה שאומר חבר הכנסת יעקב אשר שאם זה לא יבוא מהשלטון המרכזי כנראה זה לא יקרה.

שירה ברנד: נכון.

יואב קיש: אז השאלה איך עושים את זה כהנחיה.

12941: אז זה השלטון המקומי עכשיו שולח אנשים שישתלטו על השלטון המרכזי ואנחנו - - -

יואב קיש: הם מחליפים כסא לשלטון המרכזי וההוא מגיע ואומר סליחה, מי אתה - - -

שירה ברנד: וניסינו לראות אם אפשר גם בכל זאת במקרים שאנחנו מבינים שאכן נדרשת הקלה לראות איך אפשר להקל בתהליך בכל זאת ולמצוא את אותם מקרים שבהם אפשר יהיה כן לאשר הקלות ברשות רישוי, לא יצטרכו את כל הוועדה.

שירה ברנד: רשות רישוי זה שניים, זה מתכנס מהרגע להרגע, לא צריך פה לחכות, להזמין, סדר יום, עניינים, שיקח הרבה מאוד זמן.

שירה ברנד: אז איזשהם הקלות בכל זאת קטנות, פחות משמעותיות.

שירה ברנד: אם אין התנגדויות שגם יוכלו להיכנס למסלול של רשות רישוי ולא יהיו חייבות להיכנס למסלול של דיון בוועדה.

שירה ברנד: אז זה לנושא ההקלות.

שירה ברנד: יש פה עוד דברים שמדברים על ה- - -

יואב קיש: אני פשוט מנסה לראות - - -

שירה ברנד: אני בשקף האחרון.

שירה ברנד: אולי פחות צריך להיכנס לעניין הזה אבל לגבי חברות מנהלות שעוסקות בעיקר בפרויקטים של מחיר למשתכן, לא בטוח שזה באמת מעניין את הוועדה אז אלה המסקנות האחרונות שלנו ואנחנו מקווים שלמרות כל הכשלים והחסמים שעדיין קיימים בתהליך בכל זאת הכיוון הוא נכון, התהליך נכון, העבודה בצורה מקוונת- - -

לאה פדידה: לא הייתה לכם התייחסות להרכב הוועדה של הרישוי של העסקים שמאשרת.

שירה ברנד: הרכב הוועדה הוא המועצה בוועדה מקומית שהיא עירייה.

שירה ברנד: אז מועצת העיר - - -

לאה פדידה: ועדת תכנון ובנייה.

שירה ברנד: ועדת תכנון ובנייה היא מועצת העיר ובוועדה מרחבית יש לנו את נציגי הרשות המקומית.

שירה ברנד: לא נכנסנו להרכב, לא זיהינו שזאת הבעיה בתהליך.

שירה ברנד: רשות רישוי שהיא מהנדס ויו"ר זה הרכב מצוין, זה הולך מהר, אין שם פקקים, לא מחכים לדיונים האלה, לא זיהינו שם בעיה.

יואב קיש: מאה אחוז.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אני קודם כל רוצה שירה באמת להודות לך.

יואב קיש: קודם כל שירה, את היית יו"ר הוועדה ואני באמת לא מתעלם מהעבודה, הישג מאוד יפה וחשוב.

יואב קיש: אני חושב שעלית גם על לא מעט מהנקודות הנכונות ואני פשוט מוטרד איך אנחנו מוציאים את זה בסוף לידי ביטוי.

יואב קיש: שני דברים שאני רואה כטריוויאליים: אחד, יש כבר מענה חלקי וזה באמת הנושא של המשרות ברשויות המקומיות, בודקי הרישוי והמידענים.

יואב קיש: אז נכון שברשויות עם ההסכמי גג שזה איזשהו קמפיין שמובילים באוצר, וזה בסדר גמור, אתם נותנים מענה, עדיין אני חושב שצריך גם למצוא פתרון לשאר המקרים.

יואב קיש: ואני חושב שבסוף האבסורד זועק וזה לא יכול להיות שעל ה- - - ויש רשויות, מה לעשות, שלא יהיו גם בהסכמי גג, צריך גם להן לעזור ולא במירכאות להעניש אותן שהן לא באו להסכם גג מסיבות כאלה ואחרות.

יואב קיש: חלקן גם לא יכולות, לא יודע מה, יושב פה תל אביב, הוא לא יכול ללכת איתכם להסכם גג, מה לעשות.

יואב קיש: ושמעתי ממנו שגם הוא - - -

שירה ברנד: בתל אביב אין בעיה של העסקה, הם נותנים שכר אחר.

יואב קיש: לא, שמעתי שיש להם גם דרישות.

יואב קיש: בסוף הם מוגבלים למספרים של הרשות המקומית ולא יכולים לתת כמה שהם רוצים, אין מה לעשות.

יואב קיש: שתיים, וזה מה שדיברנו פה עכשיו, נושא ההקלות.

יואב קיש: אני חושב שבפירוש להציב לעצמנו את זה כיעד, לבוא לבנות את ה-90% מההקלות שנכנסות להכניס כבייס, לנסות להגדיר זה כולם מקבלים, מה שכולם במילא מקבלים לחסוך ואז נוכל באמת לגעת סוף סוף במסלול הקשה.

יואב קיש: אתה מבין את העניין בדיוק כמוני, אתה מבין את המשמעויות.

יואב קיש: ואתה יודע מה, אני חושב שכולם יסכימו שאת ה-10% או ה-20% של האקסטרה לא לקבל רק בשביל לגמור את זה ב-90 יום האלה שדיברנו עליהם.

יואב קיש: הרי זה מה שהיינו רוצים.

יואב קיש: אז זה משהו שאני חושב שבהחלט, זאב, אתה צריך לראות איך אתה מקדם את זה אבל זה לפחות דעתי.

יואב קיש: לפני שנלך לחברים שיושבים, חברי הכנסת מישהו רוצה, בבקשה, לפי הסדר.

יואב קיש: אכרם חסון, בבקשה.

אכרם חסון: בוקר טוב.

אכרם חסון: אדוני היושב ראש, זה דיון לא רק חשוב, מבורך.

אכרם חסון: פעם ראשונה בוועדה הזאת אנחנו שומעים גוף שהלך על רפורמה ו- - - תוך שנה הביא לכאן מסקנות ואמר שאני רוצה לשפר ולקדם.

אכרם חסון: תמיד מה שקורה לנו אנחנו תוקפים את הפקידים, את מי שממונה על הדברים, שלא מבצעים בשטח ולא נשמעים להוראות הוועדה.

אכרם חסון: ולכן זה דיון חשוב - - -

יואב קיש: אני רק רוצה להגיד שלא נתלהב, לפני שבוע היה דיון על חמישה יישובים, לא היית פה זאב, אבל העברנו מסר מאוד ברור.

יואב קיש: בדיוק בסגנון שאתה מדבר עליו.

אכרם חסון: כל הכבוד.

אכרם חסון: אני רוצה גם לברך את ידידי זאביק, שאנחנו תלמידים שלו, זה שעזב עיר מצליחה ובא לקדם זה מעיד שאדם רוצה לתרום לעם ישראל ולמדינת ישראל ואנחנו מברכים וסומכים עליך בעיניים עצומות.

אכרם חסון: תרשה לי כבוד היושב ראש, אני בשנתיים האחרונות ייצגתי את שר האוצר בכל המגזר הדרוזי והערבי בנושאי תכנון ובנייה ועבדתי מול האישה המיוחדת הזאת שעשתה עבודת קודש במנהל התכנון ביחד עם הצוות הנהדר ואני אומר לכם מתוך השטח, רק ביום שישי קיימנו פגישה עם ראשי הרשויות וראשי המגזר, הם אומרים שמה שעשו בשלוש השנים האחרונות לא נעשה במשך 40 שנה במגזר הלא יהודי במדינת ישראל.

אכרם חסון: ליישובים לא היו תכניות מתאר משנות ה-80 והיום העשייה היא רבה, ולכן אני רוצה לברך אתכם, באמת כל הכבוד.

אכרם חסון: אבל אני רוצה להעיר על כמה דברים שאני נתקל בהם.

אכרם חסון: הנושא למשל - - -

יואב קיש: סליחה, פשוט קראו לי לרגע לוועדת הכנסת.

יואב קיש: (היו"ר יעקב אשר)

אכרם חסון: אין שום בעיה.

אכרם חסון: רישוי זמין זה לא כל כך רץ במגזר הערבי בארץ.

אכרם חסון: ולכן אני ביקשתי שנחזיר את הרישוי הרגיל ביחד עד שנקדם.

אכרם חסון: אם נעצור את הרישוי הרגיל אנחנו לא נתקדם, ולכן זה חשוב לנו מאוד.

אכרם חסון: דבר שני, לא תמיד נותנים פיצוי לוועדות התכנון על כל הרפורמה שהם עשו.

אכרם חסון: למשל, אני אתן לכם את דלית אל כרמל, עוספיה, רכס הכרמל, אני במקרה הייתי גם יושב ראש ועדת התכנון המקומית בעבר הרחוק.

אכרם חסון: מ -- - שם מתקשה לקבל מענקים על כל מה שעשה כי עשה לגליזציה וקידם תכניות בצורה מאוד אדירה ואנחנו מבקשים שגם יתוגמלו כי רק ככה, כי הרשויות בסוציו אקונומי נמוך, הרשויות לא יכולות לתת שקל אחד, מחציתן עם חשבים מלווים ופושטי רגל, ולכן זה חשוב שוועדת התכנון תתקדם.

אכרם חסון: דבר אחרון שאני רוצה לבקש מכם, תמנעו את הבירוקרטיה של כיבוי אש.

אכרם חסון: אני מטפל בתיק של מוסד שכבר שלוש שנים מחכה לכיבוי אש.

אכרם חסון: המוסד הזה נבנה על ידי אדריכלים ומתכננים מהשורה הראשונה במדינת ישראל.

אכרם חסון: אבל מה שעושים להם זה מוות וזה האישור היחידי שחסר.

אכרם חסון: לא חסר להם שום דבר, שלוש שנים אני פוליטיקאי, רץ ולוחץ וכל העולם ואני לא יודע למה הבירוקרטיה הזאת צריכה להמשיך לתעתע באזרחים.

אכרם חסון: כל הכבוד לכם, אנחנו גאים בכם.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: לאה פדידה.

לאה פדידה: תודה כבוד היושב ראש.

לאה פדידה: כמי שהייתה הרבה שנים בוועדה לתכנון ובנייה זה מקום שאתה לפעמים מרגיש חסר אונים כשאתה שולח תושב הלוך וחזור והלוך וחזור וכנבחרת ציבור אתה גם גר באותה עיר אז גם תופסים אותך בכל מקום, במכולת, בסופר וכן הלאה והקושי הוא גדול.

לאה פדידה: אני חושבת שהתהליך הזה של יש בעיה, בוא נשב נראה איך פותרים אותה ואחר כך שנה עושים משוב ובודקים אז ישר כוח.

לאה פדידה: והאמת היא ש- - - כשאתה בא מהשלטון המקומי ואתה יודע לקחת את החסמים ולשים אותם במקום ולפתור אותם.

לאה פדידה: אבל אם אנחנו לא נשים את נושא ההקלות במסלול ירוק יותר אנחנו חוטאים למטרה.

לאה פדידה: רוב הפניות לוועדה המקומית, לא לוועדה המחוזית היא על הקלה.

לאה פדידה: רוצים ל- - - כביש, יש צדי, מרחק מהקיר, מרחק מהגדר, קצת הקלה באחוזי בנייה, בגובה.

לאה פדידה: וזה תהליך שאותו בנאדם לוקח לו לפעמים, ליוויתי מישהו שנתיים וחצי על הקלה.

לאה פדידה: יש כאלה שכבר לא שמים עלינו ובונים ואז אנחנו עושים צווים ועושים אישור בדיעבד ועושים אישרור - - -

שירה ברנד: זה לקח הרבה זמן בגלל התנגדות?

לאה פדידה: זה לוקח הרבה זמן ראשית עד שזה מגיע לוועדה עצמה.

לאה פדידה: ההתנגדות לא לוקחת הרבה זמן כי המתנגדים מגיעים, טוענים את ההתנגדות שלהם, אנחנו שומעים ומקבלים החלטה.

לאה פדידה: אם המתנגד לא קיבל את ההחלטה אז הוא ניגש ערר למחוזי אבל זה לא נתקע בוועדה לתכנון ובנייה העירונית.

לאה פדידה: זה לא.

לאה פדידה: אבל להגיע לשם, להגיע לשם זה המון - - - גם הקטע שצריך סיור, חייב לשלוח סייר יחד איתו.

לאה פדידה: פיקוח וסיור למקום.

לאה פדידה: וגם את זה חסר - - -

שירה ברנד: זה - - - המקום מה שנקרא, זה לא מה שחייב.

יעקב אשר: כן, לא מחייב.

לאה פדידה: אני לא יודעת, לכן אני אומרת שבחנתם הרבה סוגיות, אני מציעה שאת הסוגיה הזאת תשימו לכם כיעד לבחון שאנחנו - - - נוכל לתת שירות ושאותו אדם שרוצה לבנות ידע כן או לא.

לאה פדידה: אני לא מכתיבה את התשובה מראש אבל ידע כן או לא בזמן סביר.

לאה פדידה: לפעמים אנשים מחליטים למכור בית בגלל זה.

לאה פדידה: אם הם לא יכולים להרחיב עוד חדר אז יש להם את הרצון שלהם, אז בואו ניתן מענה.

לאה פדידה: השאלה הבאה היא שאלה, הרבה עובר עכשיו לדיגיטציה, האם אפשר גם בשפה הערבית להקליד את כל ההיתרים והאישורים.

שירה ברנד: עדיין לא.

יעקב אשר: לקחת לו את הנאום זה לא יפה.

לאה פדידה: כי - - -

שירה ברנד: את צודקת לגמרי, הבעיה היא לא - - - אבל לא בטוח שבצד השני יש מי שיודע לקרוא את הערבית לכן זה לא כזה פשוט.

יעקב אשר: תודה לאה.

יעקב אשר: בבקשה חבר הכנסת.

מסעוד גנאים: תודה אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: אני תחילה רוצה לברך את היושב ראש החדש, זאב שהיה חבר שלנו בכנסת ה-18 והיה ראש עיר מוצלח והוא בחר גם בתפקיד החדש שהוא חשוב מאוד.

מסעוד גנאים: באמת חשוב.

מסעוד גנאים: משום שהעניין של הדיור ושל הבנייה אני חושב שהוא הדבר הראשון של כל אזרח, במיוחד האזרחים הערבים שיש להם הרבה בעיות בתחום הזה.

מסעוד גנאים: יש משבר דיור ברוב היישובים הערביים ובאמת את המסקנות של הוועדה אני מקווה תחילה שהן ייושמו ולא - - - בסוף שלא יהיו מכשולים שנחזור לשיטה הישנה.

מסעוד גנאים: משום שבאמת מה שקורה היום הוא סבל של בני אדם שרוצים להרשות את הבניינים שלהם, את הבתים שלהם, אבל הם נתקלים בבירוקרטיה מסורבלת, מסובכת שבסוף יוצא להם אולי משתלם אילו בנה ללא רישיון היה יותר טוב.

מסעוד גנאים: לצערי הרב משום שבגלל משך הזמן הארוך הוא בגלל כל הדברים שהוא חייב ללכת לפה, לשם, לוועדה הזו, אתה צריך את קצה הביוב, את הרישיון של המכבי אש, את כל הדברים האלה שהם רק מסבכים אותו ונטל על האזרח.

מסעוד גנאים: אני מקווה באמת שאת המסקנות האלה עם כל הכבוד ליושבת ראש הוועדה ולכל הוועדה על העבודה שהיא מאוד יעילה ואני מקווה שרק תביא תועלת לכל האזרחים ולכל התושבים.

מסעוד גנאים: בהצלחה עוד פעם.

מסעוד גנאים: (היו"ר יואב קיש)

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: חבר הכנסת יעקב אשר, בבקשה.

יעקב אשר: תודה אדוני היושב ראש.

יעקב אשר: קודם כל אני באמת רוצה לברך את זאביק, אני חושב שהוא האיש הנכון במקום הנכון.

יעקב אשר: צריך גם להודות לקודם שעזב, אמנם לא עשינו מסיבת פרידה ובוא נאמר שהיו לי איתו גם כמה ויכוחים דיי מעניינים - - -

יואב קיש: הייתה פה מסיבת פרידה שהוספנו שנה לותמ"ל, הוא פה הרגיש מסיבת פרידה אביגדור.

יואב קיש: כן, זה נחסך ממך - - -

יעקב אשר: במסיבה הזאת היינו, אולי הכיבוד - - - אבל באמת גם לברך אותו על הדברים שנעשו.

יעקב אשר: כי באמת מי שקצת נמצא בתוך הנושאים האלה של תכנון ובנייה יודע שאנחנו נמצאים היום בתקופה חסרת תקדים מבחינת כמות התכנון, ממלאים את מחסניות התכנון בהיקף חסר תקדים שאין ספק שהוא יביא בסופו של דבר גם להיצע גדול שיביא בסופו של דבר גם להורדת מחירים.

יעקב אשר: לצערנו הרב לוח הזמנים הפוליטי של בחירות לא תמיד הולך עם לוח הגאנט של הדבר הזה אז יכול להיות שההורדה יותר זה כבר יהיה אחרי הבחירות הבאות אבל בינתיים אנחנו רואים את המגמה ואני מברך את אביגדור יצחקי על עבודתו.

יעקב אשר: ואני מאחל לך זאביק הצלחה, אתה תשמע אותנו גם בחלקים המקצועיים וגם לפעמים בחלקים שאנחנו צריכים לייצג את הציבור שלנו ואני לא אעשה את זה עכשיו, אסנת מהנהנת בראשה, לגבי הנושא של מצוקת הדיור החרדי, אני לא אעשה את זה עכשיו.

יעקב אשר: מה שאני כן חושב שאולי דבר שקצת לא דובר פה בוועדה כרגע כי את הסברת שזה יותר מול החברות המנהלות וכו', אבל יש פה גם את החברות המפתחות.

יעקב אשר: זאת אומרת אחת הנקודות שאני חושב שכן היה צריך לעשות על זה דיון זה דווקא הנושא הזה שמתכננים, תכננת, הוצאת היתרים, אין ממשק בין ההתקדמות של הפיתוח - - -

שירה ברנד: פשוט דילגנו על ה- - -

אוסנת אלרועי: האמת שזה בגלל שהיית ראש עיר אתה מבין את החשיבות של הדבר הזה, אבל בהחלט אנחנו עושים על זה עבודה וזה נכון מאוד במדינה - - -

יעקב אשר: לא, לא, זה שאתם עושים ודאי - - -

אוסנת אלרועי: פשוט דילגנו על החלק הזה כי זה טיפה מורכב.

יעקב אשר: אני ראיתי שזה נמצא ושמעתי אותה אומרת שזה כבר חלק יותר ביחסים בין החברות המנהלות שזה יותר קשור לפרויקטים גדולים.

יעקב אשר: אבל אדוני היושב ראש ואדוני ראש המטה, הנושא הזה הוא באמת - - - הנושא הזה שלפעמים אתה מגיע למצב שבו יש כבר את הדירה פחות או יותר, הגמר כבר נעשה, הפיתוח עוד רחוק, אין מדרכות, אין כבישים, שלא לדבר על מוסדות ציבור.

יעקב אשר: כל הרעיון בעצם של הסכמי גג היה כדי לעשות את הכל כדי שיעבוד לא בטור אלא שיעבוד במקביל - - -

יואב קיש: זאת אומרת הפיתוח נתקע בסוף.

יעקב אשר: יש בעיות.

יעקב אשר: אני לא מאלה שבאים וזורקים האשמה והולכים הלאה.

יעקב אשר: זה מורכב מאוד כי אתה צריך לדעת לתכנן את התזמורת הזאת בצורה הזאת.

יעקב אשר: כאן יש מקום גדול לשיפור, אולי זה האתגר הגדול שעומד בפניך כרגע זאבי, לראות שהדברים האלה יבואו ביחד.

יעקב אשר: כי בסופו של יום מי שמתמודד אחר כך עם התושבים זה לא משרד האוצר זה ראשי הרשויות.

יעקב אשר: הם מתמודדים שאין להם את המוסדות ציבור, הם באים עם ילד נופל במדרכה שעדיין לא קיימת וכו' וכו'.

יעקב אשר: לכן אני חושב שהנושא הזה יכול להיות ששווה דיון נוסף, יכול להיות שאנחנו יכולים גם לעזור לכם בעניין הזה.

יעקב אשר: כי אני מבין שזה מערכות שהן מערכות גם חוזיות וגם מערכות של מתי אתה יכול לאשר את זה אבל זה הרבה רצון טוב של האוצר להקדים פיתוח.

יעקב אשר: השאיפה שלכם צריכה להיות שחלק הארי של הפיתוח, ודאי הדברים התת קרקעיים, ואת הריבוד האחרון תשאירו ליום הכניסה.

יעקב אשר: אבל עד הריבוד האחרון הכל צריך להיות מוכן, זה דבר מאוד חשוב.

יעקב אשר: ואני גם מצטרף לדעת חבריי, ואמרה זאת גם חברתי, חברת הכנסת פדידה, לגבי נושא ההקלות.

יעקב אשר: צריך אבל בזהירות מסוימת כי הקלה זה גם המקום שבו האזרח יכול לבוא ולהגיד שזה מפריע לי אבל - - -

יואב קיש: זה הסיטואציה היום.

יואב קיש: תראה לאן הגענו.

יעקב אשר: כן, אבל מה שאמרה לאה היא בעצם באה ואמרה שלפחות המערכת תעשה את זה מהר.

יעקב אשר: זה מפריע – תוריד.

יעקב אשר: כן טובה ההקלה – תתן, לא טוב – אל תתן.

יעקב אשר: אל תמשוך את זה שנתיים-שלוש.

יעקב אשר: לגבי נושא שבס וכחלון – חברים, או שתהיה החלטה גורפת של קטמים, אפילו יחליטו על קטמים, יש ערים שאולי יחליטו אצלכם במנהל התכנון ששם לא צריך את השבס, נגיד שיהיה.

יעקב אשר: אבל לא יכול להיות שכל ראש עיר, ואני אומר לך את זה אני, כשהייתי ראש עיר לא אהבתי את זה, גם לא רציתי שלמהנדס שלי יהיה את זה.

יעקב אשר: זה משהו בחליפה כזה, אופס זרק לו טופי אחד, נותן לו שבס בבניין הזה - -

יואב קיש: יכול להיות שאפילו - - - לא יודע את זה - - -

יעקב אשר: - - בניין ליד לוקח לך שנתיים לשכנע את מועצת העיר שיתנו לך שבס.

יעקב אשר: מה, הוא בנה, קיבל שבס.

יעקב אשר: זה חייב להיות - - - אם אנחנו באים ואומרים שאנחנו חושבים שצריך להרבות דירות והכל צריך לתת את זה לכולם.

יעקב אשר: אם יש מקומות מסוימים שזה קטסטרופה תכנונית עד רבה.

יעקב אשר: תעשו קטם, פה אין שבס, נקודה, לפחות נדע.

יואב קיש: אני יכול להגיד לך דבר אחד – הרי אנחנו מדברים, דיברנו על זה שצריך שכל ההקלות יהיו כמכלול ולהקל.

יואב קיש: הרי רוב הדברים ש- - - לא יודע רוב, אבל שבס כחלון זה אחד הדברים המהותיים.

יואב קיש: אם בוא נתחיל בזה, נלך בשיטה של יעקב אשר, בוא נגדיר מדיניות ובוא נלך על שבס כחלון ככלל אלא אם רשות מסוימת רוצה להתנגד לאזורים שהיא תתן - - - על זה ואז גמרנו.

יואב קיש: יהיה אזורים שאסור שלדעתי כמעט ולא אם בכלל ולפחות נפתור את הבעיה.

יואב קיש: מגיש היתר – וואלה שבס כחלון יש לו הוא כבר מגיש.

יואב קיש: אז אם עכשיו קו 10 ס"מ קו זה - - - אתה יודע מה, אבל כולם נתקעים על השבס כחלון הזה.

יעקב אשר: עוד נקודה אחרונה אדוני היושב ראש לסיום.

יעקב אשר: בנושא כוח האדם, זאת אומרת הנדסאים או יותר נכון גם אדריכלים.

יעקב אשר: יש הרבה מאוד אדריכלים צעירים שנכנסו לשוק גם מהמגזר החרדי ואני נחשפתי לזה דווקא מתלונה שהגיעה אליי על איזשהן תקנות שהולכות להגיע, כנראה על פי דרישת מועצת האדריכלים וכו', ואני חבר של כולם, מכיר את כולם גם כן, של להגביל בעצם, אתה יודע, אחד שהוא רק אדריכל והוא לא רישוי אז הוא יכול עד קומות מסוימות, ארבע קומות, חמש קומות.

יעקב אשר: חברים, יש פה דור מוכשר ומצוין ואתם צריכים את האנשים האלה.

יעקב אשר: תנו להם, תשימו פיקוח, שימו עין מה שנקרא במקומות שצריך עין.

יעקב אשר: אתם צריכים לשחרר את המקצועות האלה, לא להגביל אותם, לא להפוך את זה למועדון - - - אני לא רוצה להפוך את הדבר הזה שאדריכל רישוי למועדון כזה סגור שיכול להגיש תכניות בניין גם מי שלמד אדריכלות, צריך להתמקצע יותר, יתמקצע יותר, תפתחו את זה כי גם אתם צריכים את כוח האדם הזה כדי למלא את המחסניות האלה וגם הם צריכים עבודה.

יעקב אשר: ואתה מכניס אותם לשוק, הם יתמקצעו בהמשך הדרך.

יעקב אשר: תודה רבה אדוני.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע נציגים שיש פה גם של השלטון המקומי, עורך דין דודי אריאלי, ראש מועצה מקומית קריית טבעון, בבקשה.

יואב קיש: אתה רואה, הגיע תורך, לא צריך להתפרץ.

דודי אריאלי: זה בסדר, פשוט זה היה משהו ספציפי.

דודי אריאלי: האמת שיש לי הרבה הערות אבל אני אצמצם כי הבנתי שהדיון קצוב בזמן.

דודי אריאלי: קודם כל אני מציע לך, אדוני, לבקש נתון מאוד חשוב, אפשר לקבל לכל ועדה ממוצע הימים, כמה זמן לוקח לוועדה להוציא היתר בנייה, כל ועדה - - -

יואב קיש: ברור, אחרת הם לא היו יכולים לעשות את הגרף שהם עשו, זה היה מבוסס על כל הוועדות.

דודי אריאלי: כן, אבל הנתון החשוב ביותר לא הובא לכאן שהוא מה קרה לפני תיקון 101 ומה קורה אחרי תיקון 101.

דודי אריאלי: כי למעשה הכוונה של - - -

יואב קיש: היה את המידע הזה גם קודם, זאת אומרת זה מידע - - -

שירה ברנד: לא, לא היה.

יואב קיש: הם אומרים שאין להם את זה.

דודי אריאלי: אפשר לארגן את זה זה קל מאוד.

דודי אריאלי: אני יודע שאני תמיד מבקש את זה כל סוף שנה, אני מבקש את זה מהמהנדס שלי ואני מקבל את זה וככה אני יכול לבצע מעקב.

דודי אריאלי: צריך להבין שהבקשה לתוספת מידע עם זה שמאחוריה הכוונה טובה ונהדרת, עדיין זה תוספת שלב.

דודי אריאלי: זה תוספת שלב בתהליך.

דודי אריאלי: לכן הדרך לבחון בשורה התחתונה אם זה הצליח או לא זה לקבל את הממוצע של קבלת ממוצע הימים שלוקח להוציא את ההיתר מהרגע שהגשת את הבקשה לקבלת מידע ועד שההיתר יתקבל בפועל.

דודי אריאלי: זו הערה - - -

שירה ברנד: אני אגיד שאני לא מסכימה איתך כיוון שאם היית מקבל את המידע זה בתוקף לשנתיים - - -

יואב קיש: אני אתן לך להתייחס לכל דבריו אחר כך.

יואב קיש: רק בוא נשמע אותו.

יואב קיש: אנחנו רוצים להקשיב לך- - -

דודי אריאלי: אני כיו"ר ועדה מקומית מבקש את הנתונים האלה, מקבל אותם בקלות, אני אמליץ לך לקבל אותם אם אתה רוצה לראות את הנתונים האמיתיים.

דודי אריאלי: הערה שנייה זה הנושא של התכנסות של ועדת המשנה.

דודי אריאלי: הרי יש את מליאת התכנון שזה כל חברי המועצה, יש את ועדת המשנה ויש את רשות הרישוי.

דודי אריאלי: אני מציע לכם לשקול שוועדת המשנה לא תורכב מנבחרי ציבור.

דודי אריאלי: היא תורכב מאותה ועדת שלושה שנכנסה ב-10-15 שנה האחרונות והחליפה את ועדת רכש והחליפה את ועדת התמיכות.

דודי אריאלי: היתרון בזה - - -

12941: רואים שהוא תיכף יעזוב את השלטון המקומי אחרת זה לא היה - - -

יעקב אשר: יפריטו גם את תפקיד ראש העיר בסוף - - -

דודי אריאלי: אני לא מסכים ואני אסביר.

יואב קיש: רגע, העמדה שלך זה מקובל על השלטון המקומי?

יואב קיש: אני רוצה לדעת.

יואב קיש: כי הבנתי שאתה מייצג אותם, מירה, רצית שהוא ידבר אז השאלה אם העמדה הזאת מייצגת את השלטון המקומי.

דודי אריאלי: לא בהכרח.

קריאה: את הנקודה הזו לא ביררנו.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: הצעתך, מאה אחוז.

דודי אריאלי: יש את הוועדה של תכנון ובנייה בשלטון המקומי, אני עומד בראשה, לא הבאתי את זה.

דודי אריאלי: ניצלתי את הדיון הזה כדי להביא כמה רעיונות ולהסביר ש- - - תראה, נבחרי הציבור הם עובדים בהתנדבות.

דודי אריאלי: זה לא תמיד הוגן לכנס אנשים פעם-פעמיים בשבוע והרבה פעמים הם גם חשופים ללחצים שאפשר לפתור אותם מהלחצים הללו.

דודי אריאלי: גם הרבה יותר נבון שהם יעסקו כמליאת תכנון בסוגיות מאקרו יישוביות ולא בסוגיות כמו שנאמר כאן - - -

יואב קיש: מי זה רשות הרישוי?

יואב קיש: זה רק מקצועי?

דודי אריאלי: יושב ראש הוועדה המקומית והמהנדס זה רשות הרישוי.

יעקב אשר: למה לשים פוליטיקאי שם?

דודי אריאלי: לא, זה לא נכון.

דודי אריאלי: זה לא פוליטיקאי.

דודי אריאלי: ראש המועצה הוא אדם שיש לו הסתכלות מאוד מאוד רחבה על היישוב ו/או על העיר - - -

יעקב אשר: וחברי המועצה לא?

דודי אריאלי: יש להם, אבל אני שוב אומר, ועדת המשנה זה אנשים שהם מתנדבים, הם לא עובדים בשכר, לא תמיד זה נכון לטרטר אותם.

קריאה: תן להם שכר.

דודי אריאלי: אני אומר את דעתי ולא חייבים לקבל אותה.

דודי אריאלי: היתרון בוועדת משנה מקצועית זה גם בהגדלת תדירות התכנסות הוועדה שזה אחת הבעיות הגדולות ביותר.

דודי אריאלי: הערה רביעית זה הנושא של בודקי ו/או בודקות תכניות.

דודי אריאלי: יש בעיה באמת עם השכר ואני שמח שמטפלים בזה.

דודי אריאלי: אבל יש גם באמת בעיה שקשורה במשהו הרבה יותר מהותי שנגענו בו בדיון על הסכמי הגג.

דודי אריאלי: קודם כל כמו שאדוני אמר אז בחישוב פשוט רק יש 257 רשויות אז למעשה 230 הן לא מקבלות את הפתרון של עזרה בתקצוב.

דודי אריאלי: אגב, לאלה שאין הסכמי גג יש עזרה בתקצוב, לנו יש עזרה בתקצוב אבל היא מוגבלת לשלוש שנים.

דודי אריאלי: לכן רשויות, במיוחד במגזר הערבי שמצבן הכלכלי הוא לא טוב הן יחשבו פעמיים הם הן רוצות לשאת בנטל שלוש שנים ואחר כך להתחיל לשאת בנטל לבדן.

דודי אריאלי: אז זה נקודה למחשבה שאם רוצים לבוא ולאפשר בודקי תכניות לתקופה - - -

יואב קיש: זו לא נקודה למחשבה, זו בעיה שלא טופלה, הבנתי שיש איזשהו כיוון עם ההסכמי גג וכמו שאמרת יש 230 לפחות ראשי רשויות אחרים שלהם לא נתנו מענה.

יואב קיש: אני לא יודע אם מה שאתה מציע זה נכון, אולי יש פתרון אחר אבל צריך לתת מענה גם - - -

יעקב אשר: רק הערה, אני רוצה לחזק אותך דווקא בעניין הזה, כי זה לא רק כסף, יש פה גם עוד אפשרות.

יעקב אשר: אנחנו יודעים שראש רשות לא יכול להשתמש מכספי פיתוח לשוטף נכון, אבל יש אישור של משרד הפנים שנותן עד 12% או 14% מכספי הפיתוח גם לממן מהנדסים ופקידים ומה שצריך לצורך העבודה השוטפת של הפיתוח.

יעקב אשר: זאת אומרת של זה.

יעקב אשר: מאחר והיום הנושא הזה של תכנון הוא דבר חשוב יכול להיות שצריך גם במקביל לתת איזשהו סיוע מסוים - - -

יואב קיש: זה לא רק הכסף, זה הלנת שכר אתה מבין.

יואב קיש: את העוד כמה אלפי שקלים, רוב המקומות יסתדרו.

יואב קיש: אני מסכים איתך ש- - - הרשויות הערביות אולי - - -

יעקב אשר: לא לא פשוט שיסתדרו כי זה עושה לך אפקט דומינו בתוך המערכת.

יעקב אשר: אני חושב שגם תקציב לתת אבל גם אפשר להשתמש בחלק של הוצאות הפיתוח.

יואב קיש: טוב, בבקשה.

דודי אריאלי: אז מטעמי הגינות צריך להגיד שמטה הדיור הוא כן נרתם ותקצב בודקות למשך שלוש שנים אבל בסוף השלוש שנים זה עלול להיות מצב שהנושא הזה יסתיים ולא יהיה תקציב, אז צריך לתת את הדעת על זה.

דודי אריאלי: הערה חמישית – אני ממליץ לבטל את תקנות שבס.

דודי אריאלי: התקנות הללו הן אנטי תכנון.

דודי אריאלי: אני כבר לא מדבר על סוגית טוהר המידות שהיא בעייתית כשלעצמה אבל צריך לבטל אותן במיוחד במתחמי דיור חדשים.

דודי אריאלי: אני נמצא עכשיו בסיטואציה שאני נדרש להגדיל שכונה בשכונה של 522 יחידות דיור ואם אני, אני כמובן, לא רק שאני הקדמתי וכתבתי עוד לפני שרמ"י הוציאו את המכרז שאנחנו לא ניתן את זה אז הלכנו עם זה צעד אחד רחוק ואנחנו גם כעת עומדים על המשמר.

דודי אריאלי: הבעיה המרכזית היא שהקבלנים הולכים להגיש את ההיתר בהתאם לשבס ואת להתקוטט איתנו בוועדות ערר.

דודי אריאלי: ומה המשמעות של זה – שהשכונה תקום שנה-שנתיים מאוחר יותר.

דודי אריאלי: ומה המשמעות הכי קטסטרופלית?

דודי אריאלי: שאם בערר הם ינצחו יוצרו בעיות תחבורתיות נוראיות, פשוט נוראיות.

דודי אריאלי: וזה מה שהתכוונתי לאנטי תכנון.

דודי אריאלי: כשאתה עושה תכנון של מתחם דיור חדש אתה עושה בה"ת, אתה עושה בדיקת התכנות תחבורתית ואתה בונה את ההיתכנות התחבורתית לפי כמות יחידות הדיור.

דודי אריאלי: ביטול מוחלט של שבס יפתור המון המון המון בעיות ואני מבין ש- - -

יואב קיש: אני יכול להגיד לך ההיפך.

יואב קיש: אני חושב שאישור מוקדם של שבס כחלון והגדרה נגיד שתוך ששה חודשים או בכל תכנית חדשה ראש מועצה צריך להגדיר אזורים שבהם לא יהיה ואז אתה נותן גורף ובמקום שלך אתה תגיד תשימו לב ולתת את הסמכות, להגיד שאיפה לא יהיה, לא יהיה, אין מה לבקש.

יואב קיש: ואז כל הקבלנים שמתמודדים שם על רכישת קרקע יודעים שלא יהיה.

יואב קיש: יודעים מראש ואין פה עניין של שיטת מצליח.

יואב קיש: אני מסכים איתך שצריך למנוע את האי ודאות.

דודי אריאלי: בסדר גמור.

דודי אריאלי: הערה אחרונה, לא דיברו כאן על אכיפה.

דודי אריאלי: אני חושב שלכאורה זה לא רלוונטי אבל בעיני בעקיפי עקיפין זה כן רלוונטי, צריך לתקצב גם מפקחים נוספים.

דודי אריאלי: כי גם כשאתה, אני לא מדבר רק על אכיפה של חריגות בנייה, גם את הנושא של התאמה בין מה שנרשם בהיתר לבין הבדיקה בשטח של הבנוי על מנת לתת טופס ארבע זה מאוד מאוד חשוב.

דודי אריאלי: ברגע שיש לך מעט מאוד מפקחים אז התהליך של מתן טפסי ארבע למטרות אכלוס הוא הרבה הרבה יותר איטי, גם בנייה רוויה, גם בבנייה לא רוויה.

דודי אריאלי: וגם את זה אני מציע לכם לשקול לתקצב.

דודי אריאלי: זה נושא מאוד מאוד חשוב.

דודי אריאלי: תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אודי כרמלי, עיריית תל אביב יפו, בבקשה.

אודי כרמלי: בוקר טוב לוועדה.

אודי כרמלי: אני סגן מהנדס העיר של עיריית תל אביב יפו ומנהל את אגף רישוי ופיקוח על הבנייה.

אודי כרמלי: קודם כל ברכות ליושב ראש מטה הדיון הנכנס, בהצלחה.

אודי כרמלי: וגם ברכות לוועדה, אני חושב שהדוח שהוגש לוועדה עלה על מרבית הבעיות.

אודי כרמלי: יש לי המון מה להגיד כאן על הרבה נושאים שנאמרו כאן ואני לא אגיד אותם.

אודי כרמלי: אני אדבר על דבר אחד בלבד שאני חושב שהוא הפיל שנמצא כאן שכולם מדברים עליו אבל צריך לעשות כאן מעשה אמיץ אחת ולתמיד ולתקן את העיוות הנורא הזה שקרה בחוק הישראלי לפני 20 ו-30 שנה.

אודי כרמלי: ארבע אותיות האלה שממררות את חיינו – הקלה.

אודי כרמלי: תבטלו את המוסד הזה, תעיפו את תקנות סטייה ניכרת מכל התהליכים.

אודי כרמלי: אנחנו הגענו למצב שבו בישראל אין תהליך רישוי.

אודי כרמלי: אין רישוי בישראל.

אודי כרמלי: יש תהליך תכנוני שמתמשך מהתכנית האסטרטגית עד לויכוח על צבע הדלת בבית שבו אנחנו בונים.

אודי כרמלי: וזה תהליך תכנוני.

אודי כרמלי: כי בתהליך תכנוני זה תהליך שבו יש תשומות ויש תוצרים.

אודי כרמלי: תהליך רישויי – כמו שמתנהל בעולם הגדול, וכל אדריכל שעובד בעולם הגדול בא בתדהמה ואומר לי, אבל אודי הייתי עכשיו בארצות הברית, הגשתי, תוך ארבעה חודשים קיבלתי היתר, הייתי במזרח אירופה תוך חודשיים היה לי היתר על השולחן.

אודי כרמלי: זה בגלל שכל המוסד הזה של רישוי בנייה הוא מושג טכני, קצר, יעיל ללא שום סימני שאלה ואנחנו רק הולכים ומוסיפים סימני שאלה.

אודי כרמלי: ואני חושש מאוד מהדיון כאן שהמגמה לא ברורה לכולם.

אודי כרמלי: כי אני כאן עדיין שומע רצונות להוסיף סימני שאלה, להקל על ההקלות.

אודי כרמלי: אל תקלו על ההקלות, תסגרו את ההקלות, תהפכו את תהליך הרישוי לתהליך ברור, ודאי, נגיש, מיידי.

אודי כרמלי: הוא לא צריך להיות תהליך תכנוני.

אודי כרמלי: ובזה שאנחנו נהפוך את ההקלות ל"אולי את זה קצת פחות נוריד ואת זה נעשה יותר, ואת ההקלות האלה נוותר וזה יהיה ברשות רישוי", זה הכל מבורך ואני מבין את הכוונות אבל צריך כאן צעד אמיץ כי המגמה לא השתנתה.

אודי כרמלי: כבר עכשיו אתמול קראתי תזכיר החוק האחרון שנחת על שולחני, אני לא יודע איזה תיקון חוק זה יהיה, 128, 129, 130, אני לא יודע איזה מספר יתנו לזה, ושם אתם מציעים להכניס את ההנחיות המרחביות למוסד ההקלות.

אודי כרמלי: אתם מנותקים ממה שקורה בשטח.

אודי כרמלי: ברגע שההנחיות המרחביות, עד שכבר קבעתם משהו שאני יכול לעמוד מאחוריו באיזושהי צורה גם את זה תכניסו עכשיו להקלות.

אודי כרמלי: ואתם חייבים להבין מה זה עושה לרמת המשילות בארץ.

אודי כרמלי: מוסד ההקלות הוא מוסד מגונה כי הוא יוצר מצב שבו אין ודאות תכנונית לאף אחד – לא לבונה, לא לשכן, לא ליזם, לא לעורך הבקשה, אין לך.

אודי כרמלי: אתה נכנס לתהליך x, אתה לא יודע איך תצא ממנו.

אודי כרמלי: ואין שום סיבה שזה יקרה.

אודי כרמלי: אין שום בעיה לקחת את כל מה שאתם רוצים בהקלות, להציב יעדים לרשויות המקומיות, אתם רוצים 20% בבקשה, 50% בבקשה, תכניסו את זה לסטטוטוריקה, תכניסו את זה לתכנון, תכניסו את זה לכל המאפיינים, לבה"תים, לצרכי ציבור, שכל הדברים האלה ייכנסו לכל תפוקות התכנון.

אודי כרמלי: לא יכול להיות שהיום בהליך רישויי אני מייצר שאקלים כאלה ענקיים על כתפי הרשות שאין לה שום יכולת להתמודד.

אודי כרמלי: אני לוקח היום בניין, פרויקט של 200 יחידות דיור, בום הוא הופך לי לפרויקט של 240-260 יחידות דיור.

אודי כרמלי: איפה ה-60 משפחות האלה, לאן הן ילכו, איפה ישיגו גני ילדים, ביוב, מי, מה.

אודי כרמלי: לא מחושב בשום מקום, לא נכנס לשום תחשיב, לא נכנס לשום מקום.

אודי כרמלי: מה שאני אומר – גם כלפי הלך הרוח הציבורי שבו ברור שברגע שמישהו מפרסם הקלה כולם נעמדים בשורה לקפוץ לו על הצוואר.

אודי כרמלי: כל חבר שלי שמישהו מפרסם לו איזושהי הקלה ליד הבית שואל אותי, אודי, מה לעשות, אני אומר לו בשקט בשקט אתה חייב להתנגד, כי אם אתה לא תתנגד אחר כך לא תוכל לעשות כלום.

אודי כרמלי: אבל זה עצה שאני אומר לחברים שלי, אבל בסוף המשמעות היא שבאופן אוטומטי היום כולם מתנגדים וכולם מייצרים שיח ואז נוצר כל השיח שסמוי מעין של כולם כאן של היזמים שהולכים ודופקים בדלת, למה התנגדת, אולי תוריד את ההתנגדות, אולי אתה רוצה שנקנה לך שתי אדניות עם גרניומים ובזה זה יסגור את ההתנגדות, וכו' וכו' וכו'.

אודי כרמלי: נוצר כאן עולם שלם של עיוותים והכל מתחיל במקום הזה.

אודי כרמלי: ואני אגלה לכם סוד קטן – תעיפו את ההקלות, אני גם לא אצטרך את כוח האדם שלי להגיע למצב שהיום אני בתל אביב לא יכול להרשות לעצמי כמעט להעסיק הנדסאים, אני חייב להעסיק אדריכלים כי הם מנהלים תהליכי תכנון בכל בניין.

אודי כרמלי: כל בניין הליך תכנוני – לבלוט לכאן, לבנות מכאן, תוסיף מכאן, תעלה מכאן, תעשה מכאן, אתה חייב כאן עין תכנונית כי אחרת אתה יכול לחרבש את כל הבניין רק על ידי הקלות טכניות פתאום מה שהתכוונת אליו בטאבה יצא משהו אחר לגמרי.

אודי כרמלי: אני חייב לייצר הליך תכנוני בתוך - - - תביאו לי הליך כזה נקי ובתולי נקרא לו, כל מה שאני צריך זה בסך הכל לווסת צ'ק ליסט, לראות שהדברים מתקיימים, שהדברים קורים אחד מול אחד ולסגור עניין.

יואב קיש: אתם רוצים להתייחס לזה?

יואב קיש: כן שירה.

שירה ברנד: אני אגיד שאנחנו נזהרנו עם הדברים האלה, זה בהחלט שובה לב ושקלנו להמליץ ממש בפה מלא על ביטול ההקלות אבל בסופו של דבר אנחנו יודעים שמתמודדים היום הרבה עדיין עם תכניות ישנות.

שירה ברנד: היום אנחנו בונים את הבניינים על סמך תכניות שאושרו לפני 10 ו-12 שנה.

שירה ברנד: לצערנו, זה לא צריך להיות ככה, זה היה צריך להיות יותר מתקדם.

שירה ברנד: וכל עוד יש את הפער הזה הבניינים שחשבנו עליהם לפני 10 ו-12 שנה היו של דירות מאוד מאוד גדולות, היום אנחנו רוצים מחיר למשתכן ולתת לזוגות הצעירים גם דירות קטנות אז אנחנו צריכים את מוסד ההקלה כדי להקטין את הדירות.

שירה ברנד: הרבה פעמים אנחנו רואים ש- - -

יואב קיש: למה לא תגדירו איזה סל, מה שאמרנו, תכניסו לשם גם את שבס וכחלון ואת ההקלות של הצפיפות דיור למיניהם וכל מיני דברים שמבחינת

יואב קיש: כם בקונצנזוס, תגידו זה עכשיו הולך להיות מאושר בכל מקום אלא אם ראש רשות יש לך ששה חודשים לפסול ולהגיד אני מתנגד.

שירה ברנד: גם שמעת שזה לא יכול להיות מאושר אוטומטית בכל מקום כי צריך לעשות בדיקות של תשתיות, בדיקות של תחבורה, בדיקות של מתן שירותי ציבור.

שירה ברנד: לא בכל מקום אפשר להוסיף כל כך הרבה - - -

יואב קיש: אז מה שאני אומר שתתנו את סל הדברים שמבחינת

יואב קיש: כם הם חשובים כקונצנזוס ועכשיו תתנו תקופה מסוימת בכניסה של הדבר הזה עד שראשי רשויות, וגם אתם, תוכלו לעזור ותגידו סליחה, באזור הזה של צפון תל אביב לא, דרום תל אביב כן או לא, לא משנה, אבל אז יהיה להם גם זמן, יהיו גם קווים מנחים, יהיה גם זמן ללכת ובוא נסגור את הפער הזה.

יואב קיש: כי אחרת אנחנו נהיה כל הזמן במציאות הזו.

שירה ברנד: אתה צודק - - -

יואב קיש: זאב, אתה רוצה להגיד משהו?

12941: אין ספק שאנחנו צריכים להגיע לשם, אני חושב שכולם מדברים על זה.

12941: ומה שנצטרך לעשות זה פשוט למתוח קו שעד ממשיכים להתנהל אבל לאט לאט אנחנו נגיע לתכניות חדשות שהן מוגשות לפי כללים ברורים ובצורה כזאת אני חושב ש- - -

יעקב אשר: שהכל בילט אין, שהכל כבר בתוך ה- - -

12941: כן - - -

יואב קיש: וצריך יהיה להגדיר מה בפנים, מה יכול להיות בפנים.

12941: כן כי גם אתה יודע, סגן מהנדס העיר תיאר את התהליך אבל התהליך לא נגמר אצלו הוא אחר כך מגיע לוועדת ערר, אחר כך מגיע לבתי משפט.

12941: אנחנו השתדלנו להקל, למשל רשויות מקומיות שיש להן תכנית מתאר מאושרת מקבלים אישור מיוחד משר האוצר לוועדה מוסמכת.

12941: ועדה מוסמכת עצמאית יכולה לבד היא לא צריכה את הוועדה המחוזית, אבל אז מה שקורה – אתה יכול להעביר תכנית תוך 10 חודשים, לגמור אותה, לשמוע את ההתנגדויות.

12941: אגב, יש גם שוני ברשויות המקומיות.

12941: למשל בתל אביב לא שומעים מתנגדים, כל מתנגד שולח את המכתב, מתנגד ואומר.

12941: יש רשויות שאתה שומע אותן ואז זה עוד יותר מאריך את התהליך כי כל אחד אתה יודע אם הוא כבר- - -

רותם אשכנזי: זה כלי לסחטנות עבור אנשים כי אם אני רוצה לנייד שטחים בתוך הבית שלי כל אחד רשאי להתנגד.

12941: אז לכן התהליך הזה הוא ארוך מאוד, ולכן ברשויות למשל שקיבלו את ההסמכה אפשר לאשר תכנית בעשרה חודשים.

12941: אבל אז אתה נתקע בוועדת ערר עוד שנה.

רותם אשכנזי: שנתיים.

12941: שנתיים.

12941: כי אתה מבין אנחנו היום - - -

יואב קיש: שיטת מצליח, בוא ננסה - - -

12941: הפגישה הראשונה שלי הייתה עם כל יושבי ראש של ועדות הערר ולספר להם, עכשיו קל לי לדבר איתם כי עד אתמול אני הייתי הלקוח, אני זה שתפסתי את הראש, אני זה שאתה יודע - - -

יעקב אשר: הלקוח השבוי.

12941: כן, אתה יודע, שלא מבין למה צריך לקחת שלושה חודשים מדיון אחד לדיון הבא, מה יקרה בשלושה חודשים האלה, למה לא לעשות את זה בשבוע הבא.

12941: מהניסיון שלי אני ראיתי תכניות, איך אומרים, מה ראיתי, לא אגיד שזקנתי אבל בגרתי, הגשתי הרבה תכניות, לפעמים לקחו שבע שנים ובדקתי את עצמי.

12941: לפני שעזבתי את רעננה לקחתי איתי איזה תיק קטן שבדקתי את כל התכניות שהגשתי ורציתי לראות מה הייתה התכנית שהגשנו ומה היא התכנית אחרי שבע שנים שאושרה.

12941: והפלא ופלא, 95% מהתכניות אושרו כמו שהן הוגשו.

12941: אז לכן מה עשינו בשבע שנים האלה, מה הואילו חכמים.

12941: ולכן אני היום נלחם על הזמן.

12941: כי הזמן הוא מביא לשחיתות והוא מביא לבעייתיות והוא מביא לכל.

12941: וכל דבר שיכול לחסוך לנו זמן - - -

יואב קיש: גם פוגע ברווחיות של הפרויקט.

12941: בוודאי.

12941: אתה יודע יש כאלה שעד - - - אתה יודע, אני זוכר שאני הייתי חבר בוועדה המחוזית ואז ישבתי שם והיה מסכן איזה יזם אחד מראשון שכבר שבע שנים עברו והוא הגיע ליום, הוא בא עם חליפה ומבסוט והיושב ראש אמר, והחלטנו לאשר את תכנית ר- - - והוא כבר חייך כי הוא הבין שהוא הגיע לגמר אבל הוא לא שם לב שהיושב ראש לאחר שאמר החלטנו לאשר תכנית אומר בתנאים כדלקמן: אישור משרד התחבורה, אני ידעתי שזה שנתיים, אישור משרד לאיכות הסביבה ידעתי שזה עוד שנתיים וידעתי שזה גם לא במקביל כי זה יהיה ככה.

12941: ואז חשבתי לגשת אליו להגיד לו, אחי, אל תחייך.

12941: אבל בסוף אמרתי, אני כבר למדתי, למה אני צריך לבשר את ה- - - בשלטון המקומי יש סיפור על סגן חדש שבא לראש העיר, הוא נכנס במהלך הקדנציה ושואל אותו, תגיד לי מה חלוקת העבודה בינינו?

12941: ואז ראש העיר אומר לו, תראה, כל מכתב שמתחיל, אני שמח להודיעך אני חותם, צר לי להודיעך אתה חותם.

12941: בגלל זה עזבתי את זה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: בני פרץ בבקשה.

בני פרץ: אדוני היושב ראש, באמת לקחת לך את הפרויקט הזה לבנייה, הייתי רוצה שגם בוועדה הזאת תחליטו על בנייה חכמה מראש שתקצר גם את הדרך.

בני פרץ: מר בילסקי באמת אני מברך אותך על התפקיד.

בני פרץ: אבל לפני שאני אתחיל אני רוצה לדבר על העניין של בודקי תכניות והסכמי הגג.

בני פרץ: הצעירים של היום רוצים ביטחון תעסוקתי קודם לביטחון כלכלי, הכנסה וכדומה.

בני פרץ: הם רוצים מקום עבודה שיש להם בטוח לכל החיים ואם מעסיקים כאלה גם הניסיון שלהם - - - גם יהיה להם קל יותר לבדוק.

בני פרץ: ואנחנו נגיע לבנייה חכמה – היום כשבונים אף אחד לא בודק את הבנייה אם היא בטוחה, אם כל התשתיות ניתנו, אם מחפשים את הברז.

בני פרץ: מה שהצרכן עושה עם הקבלן את זה הם מחפשים.

בני פרץ: אני מציע, כבודו, שהבנייה לא רק שתהיה חכמה כמו שקיימת במזרח הרחוק: טייוואן, סינגפור, שכבר הכל אנחנו בונים כבר חושבים 20 שנה קדימה.

בני פרץ: זאת אומרת, גם אם רוצים בעתיד לבנות רכבת מלמטה בונים.

בני פרץ: פה בארץ מה יש לנו – כל פעם נזכרים והכביש הופך להיות ריצ'רץ', נפתח נסגר, נפתח נסגר, לא מסיימים בזה כלום.

בני פרץ: אז צריכה להיות חשיבה שהקבלן מראש מזמין את כל מי שצריך, מבזק, מחשמל, מכל מי שרוצה לבוא לקחת את זה או לרכוש מראש.

בני פרץ: לגבי טכנולוגיה עתידים גם כן, אם ירצו להעביר שם, מי שלא עשה את זה הוא משאיר את כל הדברים מוכנים, מי שירצה אחר כך להיכנס דרכו הוא יצטרך לשלם לו, ובזה יפתרו הבעיות.

בני פרץ: ואז יקצרו גם את הדרך כי את האלה שבודקים יבדקו ואז קל יותר לקצר את הדרך לתת את הרישיונות לבנייה.

בני פרץ: שיודעים מה עושים בדרך.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: רותם אשכנזי בבקשה.

רותם אשכנזי: שלום, אני מנהלת אגף רישוי ופיקוח בעיריית נתניה.

רותם אשכנזי: אני רוצה קצת לדבר מהבטן על נושאים שהם יותר כואבים.

רותם אשכנזי: אנחנו עירייה שמונה קרוב ל-250,000 איש, עובדים באופן מלא במערכת רישוי זמין.

רותם אשכנזי: לא פשוט, מאוד לא פשוט לנו.

רותם אשכנזי: אני רוצה לדבר על נקודה אחרת שזה כוח אדם – הלוואי ויכולתי לתת לבודק או בודקת שלי 9000 שקל.

רותם אשכנזי: הלוואי.

רותם אשכנזי: זה לא קורה.

רותם אשכנזי: אנחנו מדברים על 8000- - -

דיאא אסדי: אני אשמח לשלוח את הסימולציות ולראות איך מגיעה לזה בסדר?

רותם אשכנזי: אין בעיה.

רותם אשכנזי: אני רק אומרת, 8500 - - -

יואב קיש: טוב, זה לא פער עצום, חשבתי שתגידי 6000.

רותם אשכנזי: לא, אבל זה כולל את הרפורמה, זה כולל את ה-2000 שקל של הרפורמה.

יואב קיש: הוא דיבר על הרפורמה.

רותם אשכנזי: כולל.

יואב קיש: הוא אמר, בלי הרפורמה אין, הוא אמר- - - עם הרפורמה.

רותם אשכנזי: אני רק אספר לכם כדי לסבר את האוזן – לוקח לי בממוצע ארבעה חודשים לגייס מידען או מידענית שחסרים לי כרגע ארבעה בקנה.

רותם אשכנזי: זה אומר שאולי עוד שנה אני אצליח להגיע לכמות כוח אדם שמוקצבת לי וגם זה לא מספיק.

יואב קיש: שזה בגלל עדיין הרמת שכר נמוכה?

רותם אשכנזי: זה רמת השכר, זה תנאים שמשרד הפנים מגדיר כתנאי סף במכרזים עצמם, חריגים לא באים בחשבון - - -

יואב קיש: מה זאת אומרת, איזה תנאים?

רותם אשכנזי: לדוגמה, היום כל הנדסאי שמסיים, לצורך העניין, את התעודה יכול להתקבל אצלי כמידען.

רותם אשכנזי: אני לא יכולה להרשות לעצמי, לצערי, ואני אומרת את זה פה מול כולם, לא יכולה להרשות לעצמי להיות הבית ספר שלי כי אני צריכה לספק עבודה - - -

יואב קיש: אז את לוקחת רק אנשים עם ניסיון?

רותם אשכנזי: לא דורשים ניסיון ואז מבחינת תנאי סף הוא יכול להגיש, אני לא יכולה לדחות אותו, ואז הוא מגיע לוועדת מכרזים ואני צריכה להתחיל לתרץ למה.

רותם אשכנזי: כי אין לו ניסיון, כי הוא לא יודע מה זה חוק התכנון והבנייה, כי אין לו מושג מה זה תיקון 101, הוא לא יודע לעבוד באופן ממוחשב.

רותם אשכנזי: המון המון דברים שלצערי הם לא רלוונטיים, ולכן - - -

אוסנת אלרועי: אני ממש מסכימה איתך חלק מבאמת - - - להפתעתי למדנו בצוות שכל המכללות לא לוקחים בתכניות הלימוד שלהם את חוק התכנון והבנייה כולל הרפורמה וזה חלק מהתכניות שלנו גם ל - - - את צודקת מאה אחוז.

רותם אשכנזי: לגמרי.

רותם אשכנזי: אני כבר לא מדברת על לגייס אדריכלים שזה כמעט משימה בלתי אפשרית בגלל התחרות שקיימת היום בשוק החופשי.

רותם אשכנזי: נושא נוסף זה באמת הנושא של לוחות זמנים.

רותם אשכנזי: המערכת היא מערכת נהדרת, אני לא הייתי חוזרת רגע אחד אחורה אבל זו מערכת שלא יודעת להכיל טעויות אנוש.

רותם אשכנזי: שזה גם מבחינת בודקים וגם מבחינת עורכי התכניות זו מערכת שלא לוקחת בחשבון pre ruling לתכנון, לעצור רגע ולחשוב איך הבניין הזה ייראה.

רותם אשכנזי: אף אחד לא לוקח את זה בחשבון, אנחנו רצים כמו מטורפים בפס ייצור ואף אחד לא יכול לעצור לרגע ולהסתכל על הבניין ולחשוב איך הוא נראה ביחס לסביבה שלו.

רותם אשכנזי: בנושא של הקלות, גם.

רותם אשכנזי: הקלות נהיו כלי לסחטנות.

רותם אשכנזי: אם אני רוצה לנייד שטחים בתוך הבית שלי מלמעלה למטה כל שכן בשכונה יכול להתנגד לי.

רותם אשכנזי: גם אם הוועדה חושבת שההתנגדות לא רלוונטית הוא ילך איתי לוועדת ערר, הוא ימשוך אותי עוד שנתיים שלוש, הוא ירוויח את הזמן שלו שלוש שנים הקרקע עומדת ריקה ולא בונים בה והבחור, המבקשים באמת נהיים מסכנים, הם פשוט נהיים מסכנים.

רותם אשכנזי: וכמה שהוועדה רוצה לעזור ולקדם זה בלתי אפשרי.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חברת הכנסת יעל כהן פארן בבקשה.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: אז קודם כל אני מצטרפת לברכות לבילסקי ואני באמת - - - אני אנסה לקצר כדי שיהיה גם לאיגוד המהנדסים זמן לדבר.

יעל כהן-פארן: קודם כל, מעבר לדיון כאן הבוקר אני רוצה להגיד כמה דברים בגדול על מערכת התכנון היום שאני באמת נמצאת כאן בהרבה מאוד דיונים וגם דיברנו כאן על שבס וכחלון ועל התיקונים.

יעל כהן-פארן: תיקון כחלון עבר רק מאז שאני בכנסת, לפני שנתיים וחצי.

יעל כהן-פארן: אני רואה פה טירוף של בנייה ששם בצד ממש בצד את התכנון.

יעל כהן-פארן: אני מצטערת לומר את זה בצורה כל כך בוטה, אבל כך אני חשה ואני בשיחות על כך עם באמת בכירי האדריכלים בארץ שמרגישים שפשוט לא סופרים תכנון, לא עושים את התכנון כמו שצריך ואנחנו בסוף מקבלים, בגלל השנים האלה שאנחנו בטירוף בגלל משבר הדיור ויוקר המחייה ויוקר הדיור אנחנו נמצא את עצמנו מעבר להשלכות הסביבתיות ושטחים פתוחים - - -

יואב קיש: חברת הכנסת פארן, אני מבין שזה חשוב להגיד לך להגיד אבל אנחנו - - - סיימת?

יואב קיש: הבנו, תודה.

יעל כהן-פארן: לא, יש לי עוד כמה דברים.

יואב קיש: לא, סליחה, אני מבקש להתייחס.

יואב קיש: אנחנו בדיון על רישוי הבנייה אם לא תתייחסי לזה את לא תקבלי זכות דיבור, מצטער.

יואב קיש: יש פה גורמים שבאו במיוחד, תראי לאן הגענו, יש פה גורמים שהגיעו במיוחד לדבר על זה אז היה לך מסר לראש מטה הדיור, נתת לו את המסר הזה, זהו.

יואב קיש: עכשיו אני מדבר על מהפכת רישוי הבנייה.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: אבל דובר כאן לא מעט, וזה קשור לרישוי הבנייה, על שבס, על ההקלות, על שבס כחלון וזה בדיוק קשור.

יעל כהן-פארן: זה קשור לכך - - -

יואב קיש: אז אמרת, אוקיי, עכשיו אני מבקש שתתמקדי.

יואב קיש: יש כאן אנשים שאני לא נותן להם לדבר בגלל שרצית להתייחס לעניין.

יעל כהן-פארן: רק הזמן שאתה נזפת בי לקח את כל הזמן.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: כי אני לא ידעתי שתנצלי את הזמן הזה לדבר על נושא לא קשור.

יעל כהן-פארן: אמרתי משפט וזה לא לא קשור, הכל קשור- -

יואב קיש: בבקשה, נא לסיים.

יעל כהן-פארן: - - כי הרצון לשבס כחלון הוא בשביל לקדם עוד ועוד בנייה, שזה בסדר גמור, אבל אם זה שם בצד את התכנון, ואמרה כאן גברת ברנד שאנחנו מדברים על תכניות ישנות, אז תבטלו את ההקלות בתכניות חדשות, תעשו איזשהו סדר בעניין הזה.

יעל כהן-פארן: כי אם יש כל כך הרבה תכניות חדשות שגם הן מקבלות שבס כחלון אז זה מוזר.

יעל כהן-פארן: ואני רק רוצה לסיים, באמת, זה גם לא הנושא, אבל בנייה ירוקה והנושא של חיפוי אבן הם שני דברים.

יעל כהן-פארן: חיפוי אבן שהיום מונחל בכל הרשויות כאיזושהי הנחיה רוחבית מייקרת את הבנייה, יש ביקורת אדירה של אדריכלים כלפיו.

יעל כהן-פארן: וזה בעצם הופך את ה- - - זה שאלה עד כמה הוא יפה, הוא בוודאי מייקר.

יעל כהן-פארן: וכל התירוץ של לא לעשות בנייה כי זה יקר אז תסתכלו זה אחד על חשבון השני.

יעל כהן-פארן: בנייה ירוקה זה כורח המציאות, חייבים להכניס אותה.

יעל כהן-פארן: ואני יודעת שברעננה הובלת את זה.

יעל כהן-פארן: תודה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: ניתן עוד למי שעוד לא הספיק ובקצרה.

יואב קיש: מאור גריאני, יועץ משפטי ארגון המהנדסים והאדריכלים.

מאור גריאני: ארגון המהנדסים והאדריכלים עצמאים בישראל זה ארגון שמייצג למעלה מ-2400 בעלי משרדי תכנון שמעסיקים למעלה מ-30,000 עובדים.

מאור גריאני: אנחנו לא היינו שותפים בוועדה, זה הפסד של הוועדה.

יואב קיש: לא באתם לדבר בוועדה?

מאור גריאני: לא, לא הזמינו נציגים מטעמנו.

יואב קיש: שירה לא הזמנתם אותם?

שירה ברנד: היה נציג חבר בוועדה.

מאור גריאני: הוא לא נציג מטעמנו.

מאור גריאני: הבנאדם שזימנתם הוא לא נציג מטעם הארגון.

מאור גריאני: אנחנו, חשוב להבהיר- - -

יואב קיש: אני רואה אדריכל רמי לוטן נציג המהנדסים והאדריכלים.

מאור גריאני: לא, הוא בוועדה - - - הוא לא - - -

יואב קיש: טוב, הבנתי, הלאה.

יואב קיש: לעניין.

מאור גריאני: בכל מקרה, אנחנו היינו בקשר ישיר עם מנהל התכנון גם בעניין רישוי זמין, גם עם מנהלת אגף הרישוי הזמין, העברנו להם מצגת, העברנו את כל ה- - -

יואב קיש: קיבלתם מצגת?

שירה ברנד: לא רק קיבלנו, גם שמענו והזמנו לוועדה את ארגון האדריכלים הצעירים וארגון האדריכלים והמהנדסים - - -

מאור גריאני: יש ארגונים שמייצגים סטודנטים- - -

יואב קיש: בוא נדבר עניינית, אני שואל שאלה עניינית.

יואב קיש: לא למה קראו לי או לא קראו לי, זה שים בצד עכשיו.

מאור גריאני: יש בעיות עם המערכת רישוי זמין גם בפן הטכני הטכנולוגי זאת מערכת איטית, היא נתקעת, היא זורקת אותך באמצע הפעולות בלי שהיא שומרת את כל מה - - -

יואב קיש: אתם מכירים את זה, שירה, בעיה טכנית עם המערכת רישוי זמין?

שירה ברנד: אנחנו יודעים שיש, גם דיברנו על כך, אנחנו יודעים שיש צורך בהרבה מאוד שיפורים במערכת ובטכנולוגיה שלה, פועלים בעניין הזה אבל זה לוקח זמן.

מאור גריאני: אני רוצה לציין, מנהל התכנון כן משתף איתנו פעולה ואנחנו בשיח ישיר, יש לנו ערוץ ישיר אליהם.

מאור גריאני: ברוב ההמלצות גם דרך אגב זה המלצות שאנחנו תומכים בהן.

מאור גריאני: יש משהו חשוב שלא שמו עליו דגש אבל כאן בדיון הוא עלה וחשוב לנו מאוד להבהיר את זה.

מאור גריאני: החברים שלנו בעיקר מדברים על כך שכוח האדם שבודק את התכניות זה לא כוח אדם מיומן ומוכשר לעשות את זה.

מאור גריאני: הם גם מתקשים בקבלת החלטות לאישור של היתרי הבנייה.

מאור גריאני: חשוב מאוד לקבוע איזשהם תנאי סף, הוועדה הייתה צריכה אולי להתייחס לזה, איזשהם תנאי סף מי רשאים ומי ביכולתם לבדוק את היתרי הבנייה.

יואב קיש: זה משרד הפנים?

שירה ברנד: לא, אני אגיד מעבר לזה.

שירה ברנד: תראו, מגישים בקשות להיתר אדריכלים מהשורה הראשונה, עורכי בקשות מהשורה הראשונה עם ניסיון של 40 ו-50 שנה.

שירה ברנד: אי אפשר לשים מולם מי שיבדוק אותם שגם הוא יהיה עם ניסיון כזה כי אין לנו מספיק אנשים כאלה לפזר בכל הארץ - - -

מאור גריאני: לא, אבל סטודנטים - - -

שירה ברנד: בודקים אותם אנשים שאנחנו דיברנו עליהם כרגע שסיימו את הלימודים והם נכנסים - - -

יואב קיש: מי רצתה אחרונת הדוברים?

יואב קיש: הגברת עם המשקפיים.

מלי פולישוק: הגברת המשקפיים קוראים לה מלי פולישוק, היא הייתה חברת כנסת ויושבת ראש ועדות.

מלי פולישוק: אבל לא זה העיקר.

יואב קיש: לא זיהיתי, חברת כנסת, שלום.

יואב קיש: נציגת שר האוצר נכון?

יואב קיש: מתנצל שלא זיהיתי אותך.

מלי פולישוק: זה בסדר גמור.

מלי פולישוק: אני היום נציגת שר האוצר בעירייה הכי טובה שיש במדינה.

מלי פולישוק: ובאמת במשפט תודה גם על הדוח, בילסקי אני מאחלת לך את כל ההצלחה שבעולם, אני מכירה אותו איזה יומיים וחצי.

12941: היא עשתה לי את חוג הבית הראשון בהתמודדות שלי ברעננה.

12941: זה היה בדיוק ביום שהבן שלי הייתה לו ברית מילה וקיבלתי - - -

מלי פולישוק: בוא לא ניכנס לזה כי יש לי רק דקה.

מלי פולישוק: מאז הוא לא אוהב אותי.

12941: וכמעט התגרשתי כי אשתי אמרה תחליט או ברית מילה לבן או חוג בית לפוליטיקה.

מלי פולישוק: האמת היא שהוא הצליח לעשות את שניהם וטוב שכך.

מלי פולישוק: אז לגופו של עניין המון דברים רציתי לומר אבל אין זמן, אני רוצה לומר שני משפטים.

מלי פולישוק: האחד, כדאי שהמדינה והרשויות המקומיות יבינו שההשקעה בכוח האדם בתחום ההנדסי היא ההשקעה הכי משתלמת, גם לרשות המקומית, גם למדינה, מבחינת כסף, נטו כסף.

מלי פולישוק: אז עיריית תל אביב הבינה את זה ובנתה מנהל הנדסה מדהים.

מלי פולישוק: לא מספיק, יש עוד דברים שצריך לעשות, חסר אנשים, אבל מדהים.

מלי פולישוק: והעירייה הזאת מאוד עשירה, רק בגלל הבנייה.

מלי פולישוק: אז כדאי להבין את זה - - -

יואב קיש: לא רק, אבל בסדר.

מלי פולישוק: בעיקר בגלל הבנייה, שם מקור הכסף העיקרי לכל רשות מקומית.

מלי פולישוק: גם ברעננה שהייתי שם חברת מועצה וסגנית ראש העיר.

מלי פולישוק: הדבר השני שרציתי לומר זה שיש לממשלה היום נציגים כמוני, איזה 200 ומשהו אני חושבת, בכל ועדה לפי סעיף תיקון 101 בכל ועדה מקומית אני נציגה במקום הכי טוב שזה תל אביב כמו שאמרתי, באמת ועדה מקצועית עם אנשים נהדרים, אין, זה עולם אחר, אתם בטח יודעים את זה.

מלי פולישוק: אבל בואו תשמעו אותנו.

מלי פולישוק: אין קשר בעצם, שלחו אותנו, זה יופי, אני נורא נהנית, אפילו מקבלת קצת כסף בשביל זה, אבל תשמעו אותנו.

מלי פולישוק: תעשו ישיבות אחת לרבעון, אחת לחצי שנה אפילו, תקשיבו לאלה ששלחתם אותם.

מלי פולישוק: אנחנו הרי האובייקטיבים שיכולים להגיד גם דעתנו על ההנדסה וגם על האזרחים.

מלי פולישוק: הנושא הדמוקרטי של זכויות האדם ברשויות המקומיות – אל תשכחו את זה.

מלי פולישוק: מרוב רצון להתקדם ומרוב טכנולוגיה אתם לפעמים שוכחים את האזרח הקטן.

מלי פולישוק: אז נכון שזה הזוי שיש תיק בעיריית תל אביב שנמשך כבר כמה שנים על 30-40 ס"מ של קו בנייה, זה פשוט הדבר הכי הזוי שראיתי בחיים שלי.

מלי פולישוק: מצד שני, יש גם דברים מאוד מאוד צודקים שאנשים סובלים מבעיות בנייה.

מלי פולישוק: אז צריכים למצוא את האיזון הנכון ותשתמשו בנו, הנציגים שלכם.

יואב קיש: תודה רבה לך מלי פולישוק.

יואב קיש: אני רוצה לסכם את הדיון.

יואב קיש: ראשית, אני שוב מודה לך בילסקי, ראש מטה הדיור, מאחל לך בהצלחה שבאת ובאמת הדיון הזה הוא מאוד חשוב וכמובן באמת לך שירה ברנד שבעצם הובלת את הוועדה הזו והבאת את המסקנות האלה ושמת אחרי תקופה כל כך קצרה רגע אחד של תפיסת עולם לאן הולכים.

יואב קיש: מה שאני הבנתי מהדיון הזה בעיניי זה שני דברים עיקריים.

יואב קיש: אחד זה באמת, אמרה את זה יפה מלי, בנושא ההשקעה בבודקי הרישוי והמידענים היא מכפיל כוח, ולכן צריך למצוא את הדרך לעשות את זה.

יואב קיש: לא מספיק הפתרון שנעשה להסכמי גג, חייבים גם למצוא פתרון מעבר לכך וזה בכדור אצלכם.

יואב קיש: אני לא יודע, אם צריך, נעשה עוד דיון על זה, אבל הדבר הזה חייב לקבל מענה כי התועלות של זה הן במכפלות וחבל שאנחנו לא שם.

יואב קיש: הנושא השני שהוא התפיסה המערכתית שחייבת להשתנות.

יואב קיש: אני מבין את המורכבות של תכניות ישנות.

יואב קיש: אנחנו בעולם של הקלות שמסרבלות את הכל והופכות באמת גם להתנהלות לא תקינה אולי בחלק מהמקרים, ולכן צריך את זה לפשט.

יואב קיש: אני לא אבוא פה ובדיון של שעתיים אגיד לכם מה לעשות ולאן ללכת אבל אין ספק שאתם צריכים להתחיל לחשוב על זה אחרת ולהוביל אותנו שלא נהיה בעולם זהה בעוד שנתיים ועוד שלוש שנים מהיום.

יואב קיש: זה יהיה תקלה.

יואב קיש: זאת אומרת, אם לא עשינו מהלך מערכתי שמוכתב מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי בכל נושא ההקלות ואנחנו נהיה, לא יודע מי יהיה יושב ראש ועדת הפנים עוד שנתיים שלוש, אבל הוא יצטרך לדבר על הבעיות שיש עם ההקלות, אנחנו פספסנו בגדול.

יואב קיש: זרקו פה כמה רעיונות, אפשר להתחיל עם שבס כחלון שזה לב לבו ובעיקר משפיע על כולם, תגידו כן לכולם, תחליטו רשויות איפה לא בחצי שנה הקרובה וקדימה.

יואב קיש: אתם מפשטים, המון אנשים גם לא יבקשו את השינוי של הקו בניין אם הם כבר את השבס כחלון קיבל פתר לעצמו את הבעיות ויש מקומות שזה לא מתאים.

יואב קיש: אז תגידו שם לא, גם בסדר.

יואב קיש: ותתנו את זה בסמכות וברשות ואז העסק ברור, שקוף - - -

יעקב אשר: וגם את נושא הפיתוח וההלימה מתי - - - בפיתוח.

יואב קיש: יש לנו את יעקב אשר שמכיר את החיים בתכלס לנושא הזה.

יואב קיש: דרך אגב, הם מתייחסים לזה, אני מזכיר לך שבחוק ההסדרים ניסו לגרום לזה שאת הפיתוח יעשה משרד האוצר על הראש של ראש הרשות ולפעמים הם גם הולכים חזק מאוד בעניין הזה.

יואב קיש: אז אני אומר, שם צריך לראות אבל בסופו של דבר אנחנו כרגע מתעסקים לא בפיתוח אלא בשלב התכנון להיתר שזה צוואר הבקבוק הראשוני ושם אני אומר שצריך לפתור את נושא ההקלות, בעיניי זה הנושא המרכזי.

יואב קיש: תודה רבה הישיבה נעולה.