ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 178, 2018-06-05 12:30

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי שנכפל בו פעמיים כי טוב, כ"ב בסיוון תשע"ח, 5.6.3028 ועל סדר יומנו עירוב ומעורבות הציבור במעבר ישראל לאנרגיות מתחדשות.

אורי מקלב: תרשו לי בכמה מילות פתיחה קודם כל להודות לחברת הכנסת יעל כהן-פארן ולשדולת הסביבה, חבר הכנסת דב חנין, חברת הכנסת רחל עזריה ועוד חברי כנסת נוספים, אבל אנחנו ככה, מה שקרוב ללבנו גם קרוב לעין, חברת הכנסת יעל כהן-פארן, היא גם חברה של הוועדה והיא גם יושבת ראש ועדת המשנה של אנרגיות מתחדשות למעקב אחרי אנרגיות מתחדשות, שעשתה עבודה נהדרת.

אורי מקלב: הקירות פה בחדר הזה, בשולחן הזה, ספגו עשרות ומאות פעמים אנרגיות מתחדשות ועוד, כל המילים שאנחנו היום נשתמש בהן, החדר הזה מכיר את זה טוב, אם ישברו את הקיר זה יצעק מעצמו.

אורי מקלב: אני חושב שנעשית עבודה נהדרת, משתי סיבות.

אורי מקלב: קודם כל אם לא הייתה הוועדה, אני יודע איפה היינו - - - אני חושב שאין שטח ואין תחום וכל החלופות וכל ההצעות ומה טוב ומה לא טוב, לקחת רק את הנושאים שהיו בוועדה כבר כמה ישיבות, כמה ישיבות מינימום, לפחות, הרבה יותר - - -

ענת לוי: אני הייתי מציעה ש - - -

אורי מקלב: כן, אני חושב שנתכבד בו, יש מה לכתוב, זה יהיה עב כרס, אין ספק.

אורי מקלב: אם היום הזה נעשה בשביל מודעות, אנחנו לא צריכים את המודעות, בנושא הזה אנחנו המחותנים הראשיים, הוועדה פה, אנחנו מובילים את הדבר הזה בזכות חברת הכנסת כהן-פארן והוועדה הזאת פועלת מעל כל פוליטיקה.

אורי מקלב: כפי שידוע לכם בוודאי, אנחנו לא חברים באותה מפלגה, אנחנו לא חברים גם בקואליציה.

אורי מקלב: לא רבים מחברי האופוזיציה הם יושבי ראש ועדות, אבל עשינו את זה כאן ללא פקפוק, ראינו רק מקצועית, ראינו רק את טובת העניין.

אורי מקלב: מי שמודע ומי שיודע, מודע לאיכות הסביבה, להשלכות הקשות, כל האנרגיות, כל הפגיעה באוזון וכל מה שאנחנו צריכים להתמודד וכל ההחלטות של ועידת האקלים שאנחנו רוצים לממש אותן, הבטחות והתחייבויות של מדינת ישראל, שאנחנו רוצים באמת ליישם אותן ולקדם אותן, לבוא ולדחוף, זה קרוב ללבו והוא יודע את החשיבות של הנושאים.

אורי מקלב: אני תמיד אומר שיש אנשים שמתעלמים מהעניין הזה, מנוכרים לנושא הזה, כאילו לא שייך להם, ויש אנשים, כל מי שזה קרוב ללבו זה נמצא בתוכו, זה לא עוד נושא שהוא מתעסק איתו, זה משהו שקשור אליו ומתקשר לנושא הזה.

אורי מקלב: לכן אני חושב שהיום הזה הוא יום חשוב מאוד, לכל הכנסת ולוועדה הזו זה יום אפילו מיוחד שאנחנו ביום הזה יכולים לדון בדברים.

אורי מקלב: הנושא שבחרנו לדון בו זה עירוב ומעורבות הציבור במעבר ישראל לאנרגיות מתחדשות, אני חושב שיש לזה משמעות מאוד גדולה.

אורי מקלב: זה הזמן באמת להעביר לך, יעל, את רשות הדיבור.

אורי מקלב: אני חושב שלא היה שטח שלא טיפלת בו, גם במודעות וגם בהסברה וגם באכיפה, גם בתקציבים, יעדים, מה המערכות הכי טובות לתחליפי דלק או גז או כל הדברים האחרים.

אורי מקלב: אני רק רוצה להוסיף במילה אחת, הממשלה אישרה ביום ראשון הזה את הרפורמה בחברת החשמל.

אורי מקלב: אני לא חושב שזה יום בשורה לאיכות הסביבה, יום בשורה לסביבה, בין אם נקבל את זה ובין אם לא נקבל, בין אם יש לנו השגות, בסופו של דבר הפועל היוצא מהרפורמה ומההסכם הזה זה להמשיך להשתמש בסוג אנרגיות שהן לא ידידותיות לסביבה.

אורי מקלב: זה בעצם מקבע לשנים רבות את השימוש וחידוש והקמת מערכות אנרגיה שלא מתאימות לנו וזה נעשה עכשיו בהסכם וזה דבר שמעיב, גם מי שחושב לראות את החלק הטוב שיש בתוך הרפורמה, במיוחד כשאנחנו יודעים שהרפורמה בחשמל - - - אני אומר את זה כאן ברקע, אנחנו ודאי נדון, יכול להיות שנקיים ישיבה מיוחדת, אולי כדאי לך, על השלכות הרפורמה בחשמל על הנושא של אנרגיות מתחדשות.

אורי מקלב: אני חושב שזו פגיעה ממש בנושא הזה לפי כל חוות דעת מקצועית ואני חושב ש - - - אני חושב שגם את הנושא הזה - - -

יעל כהן-פארן: זה יצטרך לעבור את הכנסת.

אורי מקלב: נכון, אז אני אומר, גם בקואליציה אין הסכמה מלאה, מהיבטים אחרים.

אורי מקלב: אף אחד עוד לא שם את הדגש בגלל הנושא הסביבתי והמשמעויות.

אורי מקלב: הנושא של ההסכם עם העובדים, התחרות שיש בחשמל, מחירי החשמל, שזה לא בשורה לתושבי מדינת ישראל שבשמונה או עשר שנים הקרובות לא ייהנו ממחיר מופחת, אבל זה מקבע דברים אחרים שלנו זה חשוב.

אורי מקלב: אני מודה לכולכם שהגעתם, באמת יש כאן נוכחות מכובדת מאוד.

אורי מקלב: אנשים עוזבים ימי עבודה ובאים לפה בגלל המעורבות והאכפתיות.

אורי מקלב: ככל שהזמן יאפשר אנחנו ניתן לכם להתבטא.

אורי מקלב: מי שמבקש רשות דיבור להעביר לענת המנהלת דף עם שם ואם יש תפקיד, אז גם תפקיד.

אורי מקלב: בבקשה, יעל.

יעל כהן-פארן: תודה רבה קודם כל, אדוני יושב הראש, ואני מודה לך על קיום הדיון החשוב ביום הזה ואני רוצה לברך את כל מי שהגיע לכאן, פעילים, ראשי ארגונים, מנהלי חברות, גם נציגי הממשלה כמובן, שעוסקים בתחום של אנרגיה מתחדשת ואנחנו נפגשים כאן לא מעט בדיונים של ועדת המשנה, שגם עליה אני באמת רוצה להודות לך מאוד, אדוני יושב הראש.

יעל כהן-פארן: זה באמת לא טריוויאלי, כמו שאתה בעצמך אמרת, אני לא חושבת שיש עוד ועדה בכנסת שיש בה חבר כנסת מהקואליציה שהוא יושב ראש הוועדה וחברי כנסת מהאופוזיציה בראשות ועדות משנה, ואני לא היחידה גם, ואני מודה לך.

אורי מקלב: הוועדה היא מוצלחת ומקצועית.

יעל כהן-פארן: אתה יודע לעשות את ההפרדה ולהיות ענייני.

יעל כהן-פארן: לצערי לא כל חברי הכנסת, ראשי הוועדות האחרים, הם כמוך.

אורי מקלב: אני לא מתחרט לרגע על המהלך הזה.

יעל כהן-פארן: הם צריכים להצטער, שהם לא מנצלים את היכולות ואת הידע של חברי כנסת מהאופוזיציה בתחומים שהם רציניים ומומחים בהם.

יעל כהן-פארן: אבל באמת ליום הסביבה, היום כשאנחנו מקיימים בכנסת את יום הסביבה, בדיונים בכמעט יותר מעשר ועדות, אנחנו ממש רצים מדיון לדיון כל הבוקר ובשתיים יהיה דיון של השדולה, אני מאוד ממליצה לך עם סיום הדיון כאן להגיע לאולם נגב, אנחנו נציין שם גם באופן חגיגי עם הרבה מאוד פעילים של כל הארגונים.

יעל כהן-פארן: עכשיו, תראו, הנושא של אנרגיות מתחדשות זה לא חדש, אנחנו בישראל מרובי שמש, אבל לא מרבים לנצל אותה, לצערנו.

יעל כהן-פארן: ישראל אמנם הובילה בקידום הפיתוח הטכנולוגי בשנות ה-70 וה-80 והייתה בחזית העולמית של התחום, אבל היום אנחנו קצת הרחק מאחור, גם ביישום.

יעל כהן-פארן: יש חברות טכנולוגיה עדיין, אבל אנחנו כבר לא בחזית ולא הראשונים.

יעל כהן-פארן: בוודאי כשאתה לא מיישם בארץ אז אתה לא רואה את ההתקדמות גם של התעשייה.

יעל כהן-פארן: במה שאנחנו מובילים, נגיד כמו מים, אז אנחנו רואים את התעשייה שלנו, עם הטפטפות ועם התפלה ועם השבת מים, מחזור מים, מים שבים, אז אנחנו מובילים גם בעולם.

יעל כהן-פארן: אבל בתחום האנרגטי, אם אנחנו לא נוביל גם ביישום בארץ אז אנחנו לא נוכל להיות מובילים בפיתוחים טכנולוגיים, זה הולך יד ביד.

יעל כהן-פארן: אני יודעת שיש פה הרבה חברות שעוסקות גם בפיתוחים טכנולוגיים, בסופו של דבר הן הרבה פעמים תקועות או נתקעות על חוסר אפשרות לגייס הון ובין השאר זה כי אין להם ניסיון.

יעל כהן-פארן: איפה הם יצברו את הניסיון של תחום הפיתוח של הפיילוט הראשון בישראל, כשלא נותנים להם, כשלא מספיק מסייעים וכשזה לא מספיק נדחף?

יעל כהן-פארן: נכון, ישראל נעה בקצב אטי, אבל לפחות היא נעה.

יעל כהן-פארן: על זה אנחנו אומרים שלפחות יש תזוזה, זה לא שאנחנו תקועים, אבל בסופו של דבר אני רואה את זה, ובאמת בהרבה דיונים כאן בוועדה, זה עקב בצד אגודל, כשכל העולם כבר התקדם בריצה.

יעל כהן-פארן: אז הגיע הזמן להפסיק להסס ולהפסיק להגיד 'בואו נחכה שהמחירים יירדו', הם ירדו, 'בואו נחכה שיהיו טכנולוגיות שיוכלו להכניס את זה ברשת', יש טכנולוגיות, 'בואו נחכה שיהיו טכנולוגיות אגירה', אז נכון, פה אני לא יכולה להגיד שיש פה עכשיו, אבל יש ממש כמעט.

יעל כהן-פארן: אם זה צוואר הבקבוק, הוא הולך להיפתח, אגירה, כבר יש טכנולוגיות, עניין של ממש שנים ספורות שזה ייפתח לגמרי גם מבחינה כלכלית.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר גם האגירה יותר מסורתית כמו אנרגיה שאובה, היא זמינה, היא אפשרית והיא מוקמת גם בארץ, היא רק צריכה לבוא בהיקפים יותר נרחבים כדי שנוכל להכניס את האנרגיות המתחדשות בהיקפים היותר נרחבים.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר זה עניין של רצון, מה שנקרא רצון פוליטי.

יעל כהן-פארן: אני שומעת יותר רצון פוליטי, אני חייבת להגיד, מהשר הנוכחי, שר האנרגיה, יובל שטייניץ, אבל לאור זה שאנחנו כל כך בפיגור אז גם הרצון שהוא מביע כרגע זה לא ריצת אמוק, ריצת אמוק כן קיימת בהקשר של הגז.

יעל כהן-פארן: הגז, כמו שאנחנו יודעים, נקי מפחם, אבל זאת לא אנרגיה נקייה וכאן נכנס הנושא של הדיון היום, מעורבות הציבור.

יעל כהן-פארן: אז קודם כל צריך מעורבות ציבור פה בשני דברים, האחד, ברצון וקידום בהיבט של הדחיפה הפוליטית, של הרצון הפוליטי, כי הציבור צריך לדחוף את המנהיגים שלו לרצות את זה ולדחוף את זה, כמו שאמרתי, בריצת אמוק ולא בעקב בצד אגודל.

יעל כהן-פארן: מה לעשות, יש המון הפגנות, אין הרבה על אנרגיה סולרית, הלוואי שיהיו יותר והרבה יותר גדולות, זה הרי אינטרס ברור של כל אזרחי מדינת ישראל, שיהיה גם אוויר נקי וגם אנרגיה מבוזרת וגם אנרגיה זולה.

יעל כהן-פארן: זו האנרגיה הכי זולה שיש היום.

יעל כהן-פארן: זה אחת.

יעל כהן-פארן: שתיים, זה גם היישום, הוא יכול וצריך להיות על ידי האזרחים שפשוט ייקחו את היוזמה ויקימו על הגגות שלהם, שזה אפשרי וזה כדאי כלכלית, את האנרגיה הסולרית.

יעל כהן-פארן: פה החסם שאני רואה הוא עדיין המודעות, הידע שזה בכלל אפשרי, כלכלי.

יעל כהן-פארן: אנשים חושבים שזה נורא יקר, אנשים בכלל לא יודעים שיש את האפשרות לעשות את זה מבחינה רגולטורית.

יעל כהן-פארן: פה זה התפקיד של הממשלה, התפקיד של הממשלה לבוא, היא כבר החליטה את ההחלטות שהיא בכיוון, היא כבר החליטה לתת תמריצים כאלה ואחרים, היא כבר החליטה שזה יהיה מאוד קל, הורדנו היתרי בנייה, עשינו הרבה דברים גם בכנסת הנוכחית - - -

אורי מקלב: נכון מאוד.

יעל כהן-פארן: אני טופחת לעצמי על השכם, אני חייבת להגיד, גם הורדנו ארנונה, הורדנו מיסוי, הורדנו מע"מ, הורדנו כל דבר שהיווה חסם, עכשיו רק רוצו.

יעל כהן-פארן: אבל תרוצו על זה, צריך משהו שידחוף אנשים.

יעל כהן-פארן: אז כמו שלקח לי כמה חודשים, אבל גם יש בצורת, זה לא רק שאני דחפתי, הבצורת דחפה, לקמפיין על המים, אז אני מקווה שייצא קצת פחות זמן מההבטחות שמבטיחים לי שיהיה קמפיין, שזה ייקח קצת פחות זמן, הבטיחו את הקמפיין על המים כבר בפברואר.

יעל כהן-פארן: אז ההבטחות כבר קיימות לגבי קמפיין על אנרגיה סולרית.

יעל כהן-פארן: קמפיין גדול, כמו שאתם רואים עכשיו עם רננה רז, בטלוויזיה, רדיו ועיתונות, עושה את העבודה, נכון?

יעל כהן-פארן: אנשים מודעים.

יעל כהן-פארן: אין מישהו שלא ראה אותה, אין מישהו שלא שמע שיש בצורת וצריך לחסוך במים.

יעל כהן-פארן: אותו דבר, אותו סדר גודל של קמפיין אני רוצה על גגות סולריים, אותו סדר גודל.

יעל כהן-פארן: אם אפשר גם עם רננה רז, היא מאוד יפה.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר צריך לקרוא לאנשים, קחו, אתם יכולים, זה כדאי לכם, ולהפנות אותם למצוא את הדרך, להפנות אותם כמובן בלי לתת העדפה לגורם כזה או אחר מסחרי, להפנות אותם לגורמים שיעזרו להם לעשות את זה.

יעל כהן-פארן: ופה זה הצד השני של המודעות, באמת תראו מה קרה במדינה כמו גרמניה, שיש לה חצי מהשמש שיש לישראל, אבל יש לה כמות מדהימה של גגות סולריים, יותר מפי שלושה מכל ייצור האנרגיה בישראל יש להם שם על גגות.

יעל כהן-פארן: כמעט על כל הגגות.

יעל כהן-פארן: זה פשוט מזה שאמרו להם 'לכו, רוצו' והם קיבלו תמריצים מאוד מאוד גדולים.

יעל כהן-פארן: היום התמריצים האלה לא נדרשים, לא באותו סדר גודל, אנחנו מדברים על מחירים שירדו ביותר מ-90% ב - - - האחרון.

יעל כהן-פארן: זה מטורף, נכון?

יעל כהן-פארן: אבל ככה, המחירים ירדו ירדו ירדו ועוד יורדים.

יעל כהן-פארן: לסיכום, אני מאוד מקווה שתצא מהוועדה הזו קריאה חד משמעית לממשלה לצאת, וכמה שיותר מהר, בקמפיין הסברה רציני ומתוקצב היטב שיקרא לאזרחי ישראל להשתתף במהפכה הסולרית, נקודה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: אני מניח שלא כל הדיון תוכלי להיות איתנו, זה בסדר, אבל - - -

יעל כהן-פארן: אני אהיה כאן כמה שאוכל.

יעל כהן-פארן: יש עוד דיונים, אבל אני שמחה להיות כאן.

אורי מקלב: אנחנו באמת רוצים לשמוע אנשים.

אורי מקלב: להתחבר למה שאמרת כמעט בסוף דברייך בנושא המים, אנחנו נקיים כאן בשבוע הבא גם מעורבות והירתמות הציבור לשימוש מושכל במים.

אורי מקלב: אני רק רוצה להביא את זה, שאנחנו באמת עושים גם פעולות בעניין הזה.

אורי מקלב: הפער גדול בין המודעות של הציבור למצוקת המים, חיסכון במים, ומעורבות הציבור, לבין מה שקורה באנרגיות המתחדשות.

אורי מקלב: אנשים בזה לא רואים שהמעורבות שלהם חשובה, ההשפעה שלהם חשובה, כמה היא חשובה לסביבה.

אורי מקלב: הסביבה זה לא רק עצים ומים, סביבה זה גם אנשים ודברים אחרים, יש פער גדול מאוד בין החשיבות לחיסכון במים ואלטרנטיבות למים במודעות למצוקת המים למודעות הזו והמעורבות הזו, כמה יש חשיבות לאנרגיות מתחדשות, כמה שאנחנו שמים תשומה להקמת עוד מתקני ייצור חשמל בגז, כמה זה בעייתי.

אורי מקלב: חושבים שזו בשורה, זו לא בשורה.

אורי מקלב: אנחנו מזניחים את זה בחשבון הזה של האנרגיה עם מערכות סולריות, זה יהיה על חשבון זה.

אורי מקלב: שלא יהיה ספק שהקמת עוד מתקני חשמל, גז והתחרות שתהיה, שזה יהיה בסיס הכנסה ומחולל הכנסה והתבססות על כסף, בתקציב, התבססות על הקמת מפעלים כאלה, התבססות בחברה וברישיונות שיש, אף אחד לא ייתן לעשות את זה ואנשים יימנעו מזה וימצאו כל דרך למנוע את זה.

אורי מקלב: אבל כמה שאנשים יהיו יותר במעורבות יהיה קשה למנוע אותם, אם אנשים יילחמו על זה יהיה קשה למנוע בעניין הזה.

יעל כהן-פארן: נכון.

אורי מקלב: על סדר היום, אלעזר בריף ממגמה ירוקה, יש לנו מצגת, עד שבע דקות.

אורי מקלב: לאחר מכן נעשה סבב של דיבור, נעשה את זה ממוקד בנושא, כל אחד יקצר שנוכל לשמוע כמה שיותר מהמבקשים.

אורי מקלב: בבקשה.

אלעזר בריף: תודה רבה, היושב ראש, חברת הכנסת, על העשייה הרבה ועל הדיון.

אלעזר בריף: בעצם מה שאנחנו באים להגיד בשבע הדקות האלה, כמו בסיכום הדברים של חברת הכנסת, זה איך אנחנו יכולים לדחוף את מה שאנחנו מסכימים עליו, נושא האנרגיה.

אלעזר בריף: יש דברים שאנחנו חלוקים בהם, אבל פה ברור לנו שיש דברים שאנחנו מסכימים עליהם ויש לנו יעד קרוב להשיג אותו, השאלה היא איך אנחנו עושים את זה ואחד הדברים המרכזיים זה שאנחנו צריכים את הציבור איתנו.

אלעזר בריף: על זה אנחנו נדבר היום.

אלעזר בריף: רק בשביל ליישר קו, העולם, כל המדינות רצות לכיוון הזה.

אלעזר בריף: אנחנו שנתיים וחצי אחרי הסכם פריז, ואם אתם תקראו את הדוח של האדפטציה של המשרד להגנת הסביבה, הוא מדבר על איך אנחנו היום מכניסים את השיקולים של האקלים לכל ההחלטות, לשרשרת ההחלטות שקורות בישראל היום.

אלעזר בריף: ואני אגיד עוד דבר, הסכם פריז, מי שמעיין בו, הוא רואה בו את המעורבות ואת המקום שהאו"ם וכל המדינות בעולם נותנות למעורבות של האנשים, לקהילות ולערים וליוזמות שכבר מובלות.

אלעזר בריף: דבר נוסף שחשוב שנדע אותו, בעצם מדינת ישראל התחייבה למינימום מסוים ואנחנו, כציבור וכחברה, צריכים לראות איך אנחנו שואפים למקסימום ומובילים אותנו ליעד השאפתני.

אלעזר בריף: אנחנו נידרש אליו עם השנים, כל כמה שנים אנחנו נידרש לשפר את היעדים שלנו ואנחנו ניגע בזה בהמשך בסוף.

אלעזר בריף: אז רגע בכלל למה צריך לערב את הציבור, אנחנו צריכים לעשות איזה שהוא חוק, איזה שהיא תקנה ופשוט לרוץ עם זה.

אלעזר בריף: אנחנו צריכים את המעורבות של הציבור כי השינוי האנרגטי שאנחנו מדברים עליו צריך לקרות מהר.

אלעזר בריף: אנחנו היום ב-2018, יש לנו יעד שהוא עוד שנתיים, בשנת 2020, אנחנו צריכים להיות עם 10% אנרגיה מתחדשת, זה אומר להכפיל פי שלושה.

אלעזר בריף: כל מה שקורה היום בישראל, כל האנרגיה המתחדשת שקורית היום בישראל צריכה להכפיל את עצמה, אנחנו צריכים להכפיל אותה פי שלושה תוך שנתיים, אלה היעדים, אלה הדברים שאנחנו מחויבים אליהם ולשם אנחנו הולכים.

יעל כהן-פארן: זה כדי להגיע ליעד.

אלעזר בריף: זה כדי להגיע ליעד שהתחייבנו אליו ל-2020, וכדי שהשינוי הזה יקרה בקצב מהיר וטוב אנחנו צריכים את הציבור.

אלעזר בריף: זה לא יכול להיות שננחית על אנשים, תעשו ככה או תעשו אחרת, אנשים צריכים להיות איתנו ולרוץ על זה ולפנות ליוזמות שכבר מקדמות את זה.

אלעזר בריף: בסופו של דבר זה על הבתים של האנשים, הרבה מזה צריך לקרות בערים ובמקומות הצריכה.

אלעזר בריף: במקום שנעשה תחנת כוח גז גדולה שצריכה אחרי זה לשנע את האנרגיה, ברגע שזה קורה קרוב לאיפה שאנחנו צורכים את זה בבתים זה חוסך הרבה מאוד מהאובדן שהולך בדרך, וסיבות רבות נוספות, אבל אני יוצא מנקודת הנחה שאנחנו מבינים את החשיבות ואנחנו רואים איך אנחנו עכשיו הולכים לרתום את הציבור להיות שותף במהלך.

אלעזר בריף: יש הרבה דוגמאות.

אלעזר בריף: אני רוצה לתת רגע דוגמה מהעולם, מהזמן האחרון.

אלעזר בריף: אפשר להסתכל על גרמניה, אפשר להסתכל על צרפת.

אלעזר בריף: יש דוגמה מהשבועות האחרונים.

אלעזר בריף: מי שקצת עוקב ברשת, מי שעוקב אחרי מה שקורה בעולם, קליפורניה.

אלעזר בריף: לפני כמה שבועות, סרטון, פרסומות לתושבים שלהם, בדקה, סרטון של דקה, מאוד יפה, מי שירצה אחר כך את המצגת, נשלח את זה.

אלעזר בריף: זה מה שהם אומרים, סרטון פשוט וקל שבא ואומר 'חבר'ה, בקרוב כל בית שייבנה בקליפורניה יקבל אנרגיה מהשמש, החל מ-2020 בתים חדשים יידרשו להרכיב פאנלים סולריים ולהתייעל אנרגטית.

אלעזר בריף: זה טוב לכיס שלכם כאזרחים וזה טוב לכדור הארץ'.

אלעזר בריף: אמירות פשוטות, ברורות והנעה לפעולה.

אלעזר בריף: זו דוגמה אחת שעכשיו רצה ברשת ועוד דברים רבים.

אלעזר בריף: זו השפה, אנחנו צריכים לדבר בעברית ובצורה פשוטה כדי לעזור לאנשים להתחבר.

אלעזר בריף: אנחנו לקראת מצעד האקלים שקרה באפריל ולקראת הדיון בוועדה עשינו סקר בנושא הזה, מכון סמית, למקבלי ההחלטות, עשינו סקר לגבי הנושא של המודעות.

אלעזר בריף: דיברנו הרבה בפתיחה על המודעות, מודעות הציבור לאנרגיה מתחדשת.

אלעזר בריף: אני אגיד שהסקר הזה מבחינתנו, אחרי זה כל מי שירצה ניתן אותו, מבחינתנו זה לטובת לקדם את העניין, ואנחנו רואים דברים, היו כמה ממצאים מאוד מעניינים בסקר הזה.

אלעזר בריף: הסקר הזה כלל 500 אנשים, מייצג של הציבור.

אלעזר בריף: דבר אחד, אנחנו רואים שהציבור מכיר את הנושא.

אלעזר בריף: 50% מהאנשים שענו על הסקר אמרו 'אנחנו מכירים את הנושא לפרטים', מערכות סולריות ואנרגיה לשים על הגגות.

אלעזר בריף: עוד 38% אנשים אמרו 'אנחנו מכירים את הנושא, לא לעומק', לא לפרטים.

אלעזר בריף: זאת אומרת 88% מהציבור מכירים את הנושא.

אלעזר בריף: המודעות קיימת ואנחנו עכשיו צריכים לראות איך אנחנו מתרגמים את המודעות הזאת וההבנה הזאת לעשייה, לפעולה, כי יכול להיות שאני יודע, אבל אני שמעתי שזה בירוקרטיה ושמעתי שמשהו ומשהו עוצר אותי, אבל הבסיס הוא שהמודעות קיימת, זאת אומרת אנשים, על פי הסקר הזה, מכירים ומבינים את הנושא.

אלעזר בריף: שאלה נוספת, היה מעניין.

אלעזר בריף: בדרך כלל לא שואלים את הציבור מה ההעדפות שלו לגבי מקור אנרגיה, בדרך כלל אנחנו שואלים אם זה ימין שמאל או דברים כאלה ואחרים, פה שאלנו מה המקור המועדף של אנשים לאנרגיה.

אלעזר בריף: היה מאוד מעניין.

אלעזר בריף: 54% מהציבור ציינו שהם מעדיפים לקבל את החשמל שלהם מפאנלים סולריים לעומת רק 9% שציינו שהם מעוניינים לקבל אותו מתחנת כוח הפועלת על גז.

אלעזר בריף: חברות הגז, אני מפרגן להם, מעריך, עשו הרבה הסברה, אנחנו כבר אומרים 'הגז הטבעי', זה מאוד שגור, ברור לנו שזה טוב, הציבור מבין עניין.

אלעזר בריף: הציבור, 54% ממנו, רוב הציבור אומר 'אני מעדיף את האנרגיה שלי סולרית, נקייה ופשוטה' לעומת רק 9% שאמרו שהם רוצים את האנרגיה שלהם מתחנות גז.

אלעזר בריף: שאלה נוספת, מעניין ואחרונה כרגע מהסקר שאני אציג, שאלנו את האנשים מה יכול לעודד אותם להציב פאנלים על הגגות.

אלעזר בריף: אז דבר אחד ענו, תמריצים כלכליים, שתיים, היכולת להרוויח ממכירת החשמל והדבר השלישי שמסומן בקו, שפה אני רוצה לשים עליו דגש, 30%, בן אדם אחד מכל שלושה אנשים אמר קבלת הסבר מפורט על כל מה שקשור לנושא הזה כולל היבטים כלכליים, סביבתיים וטכניים.

אלעזר בריף: זאת אומרת אנשים באו ואמרו 'תסבירו לי במה מדובר.

אלעזר בריף: אני אעשה את זה, אני רוצה לעשות את זה, אני מוכן לעשות את זה, פשוט חסרים לי הפרטים, אני צריך את הידע הזה'.

אלעזר בריף: זה גם משתלב עם היכולת להרוויח ממכירת החשמל כי אם אנשים היו יודעים את הפרטים הם היו מבינים שזה רווחי עבורם כבר היום.

אלעזר בריף: עולה פה הצורך בקמפיין הסברתי כי אנשים אומרים 'אני רוצה לעשות את זה, אני לא יודע איך, אני לא יודע מה זה אומר, אני לא יודע למי אני פונה בשביל לעשות את זה'.

אלעזר בריף: זו הנקודה.

אלעזר בריף: מהמקום הזה אנחנו מתחברים לדברים של חברת הכנסת יעל כהן-פארן.

אלעזר בריף: אנחנו מזהים כאן צורך משמעותי בקמפיין הסברה.

אלעזר בריף: זאת אומרת אם אנחנו רואים היום את ישראל מתייבשת והציבור נענה לזה, מחקרים שנעשו על המהלך הזה של ישראל מתייבשת רואים שהוא היה אפקטיבי.

יעל כהן-פארן: ב-2009, לא היום.

אלעזר בריף: כן, ב-2009, היו עוד לא נותח, אבל לאורך השנים.

אלעזר בריף: הקמפיין הזה גם חזר.

אלעזר בריף: זאת אומרת הציבור נרתם, יש מחקרים שמראים כמה זה היה יעיל בחיסכון במים, אנחנו רואים שאנשים דיברו על הקמפיין הזה.

אלעזר בריף: היום אנחנו במצב בנושא של אנרגיה מתחדשת, פרט לקצת דברים שחברת החשמל כותבת לאנשים, 'שימו את המזגן על 25 מעלות', לא נעשתה פנייה לרתום את הציבור לנושא הזה.

אלעזר בריף: אף גוף ציבורי לא בא ואמר לציבור, לאנשים, תקנו אותי אם אני טועה, אני מתנצל אם אני אומר משהו שהוא לא מדויק, אבל אני לא זוכר פנייה נרחבת לציבור - - -

נורית פלתר-איתן: אני אתקן אותך עוד מעט.

אלעזר בריף: תקנו אותי, בשמחה, להתייעל אנרגטית ולשים מערכות סולריות על הגגות.

אלעזר בריף: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתרגמים את ההבנה ואת הידע של הציבור לפעולה מהירה בשנתיים הקרובות.

אלעזר בריף: כאשר נעשית פנייה כזאת הציבור נרתם.

אלעזר בריף: אם זה חוק השקיות, אם זה איסור עישון במקומות ציבוריים, הציבור מתחבר.

אלעזר בריף: פונים אליו בצורה רחבה הוא נרתם.

אלעזר בריף: לכן, בנוסף לעשייה של כל הארגונים, של חברי הכנסת, אנחנו קוראים פה לפנייה ציבורית ולעשות קמפיין, יש לנו ישראל מתייבשת, אנחנו רוצים קמפיין ישראל מתחדשת.

אלעזר בריף: דבר נוסף, ופה אנחנו מגיעים לקראת סיכום, אני רוצה לגעת בפרויקטים שכבר קיימים היום והפרויקטים האלה הם מאוד מאוד חשובים ברמה המוניציפלית, כי הפרויקטים האלה בעצם מוציאים את האנשים מהבדידות שלהם.

אלעזר בריף: בן אדם בא ואומר 'אני רוצה להתקין מערכת סולרית, אבל אין לי מושג מה זה אומר', הפרויקטים האלה שאתם רואים פה אלה פרויקטים שעוזרים לאנשים.

אלעזר בריף: הם נמצאים פה, אני מקווה שידברו כמה שיותר מהם.

אלעזר בריף: הם באים ואומרים לאנשים, 'חבר'ה, אתם לא לבד, בואו תצטרפו לקבוצת רכישה', 'בואו, אנחנו נלווה אתכם כעיריית כפר סבא', 'בואו, אנחנו נעשה כך וכך', זאת אומרת הפרויקטים האלה עוזרים מאוד מאוד לאנשים בליווי ובהסברה, הדברים האלה מאוד מאוד חשובים ואנחנו צריכים לחזק אותם ולעשות אותם יותר.

אלעזר בריף: בפנייה שלנו לוועדה, אנחנו מבקשים וקוראים לוועדה לקרוא למשרדים הרלוונטיים לראות איך תומכים בפרויקטים האלה, איך מגדילים אותם ואיך מרחיבים את היכולת שלהם לפעול.

אלעזר בריף: זה דבר אחד, פרויקטים קיימים, אנשים יושבים פה והם יספרו על כך.

אלעזר בריף: דבר נוסף זה קמפיין הסברה, אמרנו 'ישראל מתחדשת'.

אלעזר בריף: להקצות לכך תקציב של עשרה מיליון שקלים בשנה הקרובה.

אלעזר בריף: אנחנו יודעים, לפעמים למשרדי הממשלה יש תקציבים שהולכים לאיבוד, לא מנוצלים וכן הלאה, יש פה משהו קונקרטי שדורש תקציב.

אלעזר בריף: דבר נוסף, דברים שקיימים בפריז וקליפורניה וכן הלאה, לחייב התייעלות אנרגטית והצבה של מערכות סולריות על מבנים חדשים שנבנים ועל מבנים שעוברים שיפוץ.

אלעזר בריף: זו נקודה נוספת.

אלעזר בריף: המשך של השיפור של התקינה שתאפשר לעשות את זה, כי יש הצעות חוק בנושא, אני גר בבניין משותף, זה עדיין לא מספיק אפשרי מבחינתנו לעשות את זה.

אלעזר בריף: אז המשך הסדר התקינה.

אלעזר בריף: ובשורה התחתונה, אנחנו היום נמצאים שלוש שנים אחרי שנכתבו היעדים של מדינת ישראל לקראת הסכם פריז, בשלוש השנים האלה קרו הרבה דברים, הייתה הרבה התקדמות, הן טכנולוגית, הן מבחינת עשייה בעולם ועוד ואנחנו לא שוכחים וזוכרים טוב טוב את היעד השאפתני של הוועדה הבין משרדית שישבה על הנושא הזה של הפחתה פליטות גזי חממה, אנחנו אומרים היום שצריך לאמץ את היעד הזה וככל שיקדם לאפשר לנו ליישם אותו ולהוביל.

אלעזר בריף: זה מדבר כמובן על הסתכלות לקראת שנת 2030.

יעל כהן-פארן: מה היה היעד השאפתני?

אלעזר בריף: היעד השאפתני דיבר על 35% אנרגיות מתחדשות ועצירה של הגדילה של הזיהום.

אלעזר בריף: זאת אומרת היום בתכנית של ישראל הזיהום גדל בקצת, אנחנו אומרים לעצור את הגדילה שלו, דבר ראשון, עד שנת 2030.

אלעזר בריף: תודה רבה.

אורי מקלב: תודה רבה, אלעזר, באמת מצגת משכילה יש בה גם משהו אופטימי שמדבר אליי, וגם משהו מאוד חשוב, בכל הדברים שאמרת, אלעזר, זה שהציבור כן מוכן לשתף פעולה ורוצה לשתף פעולה ורק צריך מישהו שיוביל אותו בעניין.

אורי מקלב: ועוד יותר אפשר להרחיב את שיתוף הציבור, את המעורבות שלו, על ידי מודעות יותר גדולה.

אורי מקלב: בסך הכול הבאת גם מסרים מאוד אופטימיים.

אורי מקלב: שמעון, מה כל כך לוחץ עליך?

אורי מקלב: שאתה פשוט כל הזמן - - -

שמעון רדליך: נכון, סליחה.

שמעון רדליך: קודם כל נורא תודה לכם על הדיון הזה.

שמעון רדליך: אני מודה שאני מרוגש כי אני מאוד מאוד אכפתניק.

ענת לוי: השם, בבקשה.

שמעון רדליך: שמעון רדליך, אני מנכ"ל של חברה, נעזוב רגע את השם שלא נתעסק בשיווק, אבל עוסק בנושא אבנית במים הקשים והבריאים הרבה מאוד שנים.

שמעון רדליך: קיבלנו פה מי ברז ושאלתי מראש ותסתכל, אדוני יושב הראש, המים שקופים וצלולים.

שמעון רדליך: אתה לא רואה את המינרלים שיש לנו במים.

שמעון רדליך: יש לנו מינרלים, סידן ומגנזיום, ואני קורא לך להבין שברגע שהמים מתחממים נוצרת לנו אבנית ובזבוז אנרגיה ועכשיו, כשאני קורא על הרפורמה של חברת חשמל עם שתי תחנות כוח, אם במדינת ישראל יתחיל להיות אכפת למשרד האנרגיה, למשרד להגנת הסביבה, כמו שצריך וכל המדינה תטופל אז מעבר לחיסכון כספי שיש לכל הצרכנים, והוכחנו יותר מ-1,000 שקל בשנה, מדינת ישראל תחסוך תחנת כוח שלמעלה מארבע מיליארד קוט"ש כל שנה.

שמעון רדליך: אני קורא לכם פה בכנסת לא לעכב את הרפורמה, אלא להוריד תחנת כוח אחת ולהתחיל לטפל באבנית.

שמעון רדליך: ומה שהתרגשתי מאוד, ברשותך, כשאני קורא פה על הנושא של טיפול בתושבים וטיפול במערכות.

שמעון רדליך: כשאני פונה לתאגידי המים, 'קחו אחריות על המים הקשים והבריאים שאתם מספקים, שיהיו גם חסכוניים', אין עם מי לדבר.

שמעון רדליך: ואני אומר מראש, לא למנוע אבנית, אבנית זה בריא, זה סידן ומגנזיום, שלא ימכרו לנו לוקשים, אבל לטפל בה נכון, הוכחנו בצורה מסודרת יותר מ-1,000 שקל חיסכון בשנה.

שמעון רדליך: ועם כל הכבוד שכל הזמן מדברים - - -

אורי מקלב: כשאתה אומר תאגידי מים, הם רוצים למכור מים.

יעל כהן-פארן: לא, הם רוצים שלא תהיה אבנית.

שמעון רדליך: ברשותך, המים שישנם, אתם כל הזמן מדברים על מים והתפלה, בבקשה, תכניסי לסלוגן מים והתפלה זה אבנית.

שמעון רדליך: להכניס את הנושא של אבנית, לדפוק את זה בראש של הציבור, כי לא אכפת והסלוגן שלי אומר 'הם לא נולדו סתומים' ונורא חבל.

שמעון רדליך: עכשיו ההתפלה, ברשותך.

אורי מקלב: שמעון, אנחנו לא יכולים.

אורי מקלב: אתה משתלט לנו על הדיון.

שמעון רדליך: עוד חצי דקה, זה על נושא של אנרגיה.

אורי מקלב: לא, שמעון, אמרת דברים מרגשים, אני מבין, אני לא יכול להיכנס ללבו של כל אדם, אבל ראיתי את חוסר ה - - -

שמעון רדליך: אני מודה לך.

אורי מקלב: אני לא יכול לאפשר לכל אחד שיש לו משהו על לבו.

שמעון רדליך: אני מודה לך, אם אפשר מילה אחרונה?

אורי מקלב: לא, אני מבין, דברים מרגשים, אתה בא ממקום, אפילו שהוא מסחרי, אבל משהו שאתה מאמין בו מעבר למסחר, אבל ממש לסיים ברבע דקה.

שמעון רדליך: הנושא של ההתפלה, שזה לא קשור לדיון עצמו, אבל אנחנו מקבלים מים, מחזירים להם סידן.

שמעון רדליך: איפה המגנזיום?

שמעון רדליך: לא מחזירים לנו.

שמעון רדליך: המים המותפלים פחות בריאים.

אורי מקלב: אלה דיונים, לא כאן.

שמעון רדליך: והדבר האחרון להגיד לך, לעודד לשתות מי ברז כי הם זולים פי 40 יותר מהמים הכחולים בצבע תכלת, בלי שאני אזכיר חברות.

אורי מקלב: תודה רבה.

שמעון רדליך: והאחרון זה, חברת הכנסת יעל כהן-פארן, אנא ממך תקדמי את חוק האבנית.

שמעון רדליך: בבקשה.

אורי מקלב: עכשיו אנחנו נחזור לסדר היום.

אורי מקלב: תודה, שמעון.

אורי מקלב: עיריית כפר סבא, הזכירו אתכם גם כן, יש לכם נציגות פה.

אורי מקלב: מחמיאים לכם, על מה?

אורי מקלב: ספרי לנו.

אלה דנון: כן.

אלה דנון: אלה דנון, מנהלת אגף קיימות וחדשנות, אלעד קנדל, מנכ"ל החברה הכלכלית.

אלה דנון: אנחנו מקדמים בשנים האחרונות את הנושא הסולרי על גגות שלנו באופן טבעי ומבני ציבור, עוד מתקופת המכסות וגם עכשיו אנחנו בהתקנות של נגלה נוספת ואנחנו מבינים שהפוטנציאל האמיתי הוא בעצם בגגות הפרטיים, הגגות של התושבים עצמם.

אלה דנון: גם רוב ההשפעה של פליטות גזי החממה העירוניים הם בעצם בקרב התושבים ולכן אנחנו מבינים שיש לנו תפקיד מאוד חשוב כדי לקדם את הנושא הזה מול התושבים.

אלה דנון: בגלל שאנחנו, כרשות מקומית, נמצאים בממשק היומיומי הזה עם התושב אז יש לנו בעצם אחריות וגם אפשרות לקדם את הנושא הזה, לכן פיתחנו את הפרויקט 'חדש תחת השמש', שיתוף פעולה של העירייה והחברה הכלכלית כדי לסייע לתושב מהרגע שהוא חושב שזה רעיון או רוצה לבדוק מה קורה אצלו בגג עד ההתקנה בפועל, כולל קשר איתנו גם אחרי.

אלה דנון: יש לו כתובת קבועה, אנחנו כאן כדי להישאר כרשות מקומית.

אלה דנון: זה הרציונל שהוביל אותנו לכתיבה של הפרויקט.

אורי מקלב: מה האחוז שהצטרפו?

אורי מקלב: איך אתם מתמודדים, למשל, עם בתים משותפים?

אלעד קנדל: תיכף אני אגע בזה, אבל אני רק אמשיך את מה שאלה אומרת.

אלעד קנדל: מכיוון שזיהינו שבאמת אחד מהדברים המובילים והנחשבים שגורמים מוטיבציה לאנשים להצטרף לאנרגיה סולרית זה החיסכון של הכסף, בעצם מי שנהנה מזה עד היום זה היה גופים מוסדיים או רשויות מקומיות, גופים גדולים, אנחנו החלטנו בחברה הכלכלית למנף את היעד הזה ולאפשר אותו לכל תושב, גם אם מדובר בבניינים משותפים, גם אם מדובר על בתים פרטיים.

אלעד קנדל: בעצם מה שעשינו זה יצאנו במכרזים, גם מול ספקים, כדי להגיע לסוג של מחיר קבוצתי, מחיר שהוא שווה יותר, פעם שנייה מול בנקים כדי לקבל מהצד השני מחיר יותר אטרקטיבי של הלוואה מטעם הבנקים ופעם שלישית, מנהל פרויקט מטעמנו שמנהל את זה ובודק משלב ההיתכנות עד לשלב שמציבים את זה.

אלעד קנדל: ויצאנו לפרסום ולקמפיין שבו אנחנו אומרים לתושבים, אנחנו, עיריית כפר סבא, מאמינים באנרגיה ירוקה, מאמינים בחדשנות, בואו תהיו גם אתם חלק מזה, בואו תהיה שותפים לדבר הזה.

אלעד קנדל: הקמפיין הזה הביא מאות רבות, כמעט 1,000 פניות.

אלעד קנדל: אני יכול להגיד שבחצי השנה הקרובה יש לנו כבר כמעט 80 אנשים שפונים בשלבים ראשוניים - - -

אורי מקלב: כשאתה אומר פניות אתה מתכוון בית אחד משותף זה נקרא פנייה אחת?

אלעד קנדל: נכון, בית אחד משותף זה פנייה אחת.

יעל כהן-פארן: כמה מה-1,000 זה בתים משותפים?

אלעד קנדל: נכון לעכשיו התקנו בחצי השנה האחרונה 18 בתים פרטיים, יש עוד 18 שנמצאים בהליך שכבר שילמו ואישרו, יש עוד 400 שהם רציניים ומתקדמים, משהו כמו 18 בניינים משותפים נמצאים כבר בתהליך, אני מקווה שבימים הקרובים הבניין המשותף הראשון ייצא לפועל.

יעל כהן-פארן: עיריית כפר סבא, היא בטח לא לוקחת כסף מהפרויקט, אבל על חשבונה היא שמה את כוח האדם כדי לנהל את זה?

אלעד קנדל: החברה הכלכלית מטעם עיריית כפר סבא לקחה את זה כמודל כלכלי, בוא נגיד שזה לא מסוג הפרויקטים שהם מכניסים כסף, בגדול הוא מכסה על התקורה, אנחנו מרוויחים בתחומים אחרים, זה בעצם מכסה לנו את ההתעסקות בזה, את מנהל הפרויקט, וגם המחיר בסופו של יום הוא יוצא אפילו יותר אטרקטיבי מאשר המחיר שמישהו היה הולך וקונה את אותו פאנל סולרי לבית שלו בלי המחיר הקבוצתי.

אורי מקלב: אני מעריך את הפעולה שלכם, אני חושב שאתם גוף שיש בו אמון.

אורי מקלב: בסופו של דבר התושבים צריכים איזה אמון, אין לנו גם את האומץ, אני חושב שזו פעולה מאוד חשובה וטוב שאנחנו היום נציף את זה שאולי אחרים ילמדו ויעשו כמוכם.

אורי מקלב: גם השם 'חדש תחת השמש', יש חדש תחת השמש, שם יפה מאוד, זה קהלת, מזה לקחתם, יש חדש תחת השמש וזה גם שם שמאפיין את הפרויקט.

אורי מקלב: רק אני כן רוצה לשמוע מכם מה מנע מאנשים או באיזה חסמים נתקלתם.

אורי מקלב: איך בבניין של שמונה או עשר קומות, כשהשטח הוא קטן.

יעל כהן-פארן: וגם מה יוצא מזה לדיירים?

יעל כהן-פארן: האם זה רק לצריכה המשותפת, או שזה - - -

אלעד קנדל: אני אענה על שתי השאלות.

אלעד קנדל: קודם כל בבתים פרטיים זה הרבה יותר קל ויש הרבה יותר לידים וגם שיתוף הפעולה וגם בסופו של דבר בעל משק פרטי, הרבה יותר קל לו לקבל החלטה.

אורי מקלב: אתה צריך לעמוד מול אחד ולא מול עשרה או מול 30 ו-40.

אלעד קנדל: נכון.

אלעד קנדל: עכשיו, אם אנחנו מכירים את העניין של התחדשות - - -

אורי מקלב: יש גם פתגם במסורת, בארמית, סיר או קדרה של שותפים היא לא חמה ולא קרה, במקרה הזה זה מתאים, אי אפשר לחמם, כל אחד סוחב למקום אחר.

אורי מקלב: כשיש שותפים אי אפשר לחמם אותה, אי אפשר לקרר אותה, כל אחד אומר תפתח, תסגור, כן רוצה, לא מתאים לי, כן מתאים לי.

אורי מקלב: אז במקרה הזה זה מאוד מתאים, אי אפשר לחמם שום דבר בגלל שיש הרבה שותפים.

אורי מקלב: אנחנו מכירים את זה מפרויקטים אחרים כמו תמ"א.

אורי מקלב: פה זה לא עד כדי כך דרמטי, אבל זה בכל אופן מאפיין החלטה של שותפים שלא תמיד יש קשר ביניהם.

אלעד קנדל: זה נכון מאוד מה שאתה אומר.

אלעד קנדל: אנחנו עוסקים גם בהתחדשות עירונית וגם בתמ"א 38 ומייצרים הרבה מאוד שיתופי פעולה ואנחנו, כחברה כלכלית עירונית, יוזמים גם תמ"א 38 עם הוזלה לטובת זוגות צעירים תושבי העיר, שזה גם פרויקט שהוא חדשני, ובאמת אנחנו נתקלים באותן בעיות כשאנחנו באים לעשות את הגג המשותף, כי בסופו של דבר היכולת שלנו, אם יש אמירה חד משמעית לגבי מספר האנשים כדי לצאת לתמ"א 38, זה הרבה פחות ברור כשמדובר על גגות.

אלעד קנדל: אמנם הסכומים שמדברים פה הם סכומים הרבה יותר קטנים, מדובר פה על סדר גודל של 35,000, 40,000 שקלים לבניין.

אורי מקלב: בבניין פרטי, כשאתה עומד מול אזרח, מה הוא אומר לך?

אלעד קנדל: הנראות.

אלעד קנדל: הדבר שמפריע היום זה איך שזה נראה על בתים פרטיים, וילות, אומרים שברגע שתשימו סולרי זה קצת שובר לי את החזית של הבניין, מהבחינה הזאת, זה - - -

אורי מקלב: זה פרויקט שיכול להיות, נניח לפנות לרשות לחדשנות שתבנה איזה מודל, משהו שיענה על הצורה החזותית של העניין, זה תוספת, סוג של קירוי כזה.

אלעד קנדל: מסתור כזה.

אורי מקלב: מסתור יפה, שישתלב.

אורי מקלב: אני חושב שאפשר למצוא.

אורי מקלב: הנה, אתה מעלה נושא שיכול להיות שאולי אף אחד, אולי אתם לא יכולים לקחת את הפרויקט הזה אבל משהו שהוא משותף כמדינה או כרשות לתת בעניין הזה, שייתן מענה לחסם שהוא הנראות והחזות של זה.

יעל כהן-פארן: יש עוד חסם שאולי לא הזכרת, שזה דרישת ההסכמה.

יעל כהן-פארן: אני הגשתי על זה הצעת חוק, היא לא עברה, לצערי, ועדת שרים, מה שמצחיק זה שמי שהתנגד זה שר השיכון, לך תבין למה, שלא צריך 100% הסכמה.

יעל כהן-פארן: היום דרוש 100% הסכמה למשהו בגג, אלא מורידים את זה לשני שליש כמו בשיפוץ או תמ"א.

אורי מקלב: אני דיברתי כאן על הבתים הפרטיים.

אורי מקלב: שאלתי אותו, שם הנראות היא יותר - - -

יעל כהן-פארן: נכון, הנראות.

אורי מקלב: אז אפשר לפתח, אני חושב שאנחנו יודעים גם - - -

יעל כהן-פארן: אפשר לצלם איזה יישוב, כפר שלם בגרמניה שכולו גגות כחולים וזה פשוט יפה.

אורי מקלב: תודה רבה לכפר סבא, מכאן נעבור לתל אביב.

יעל כהן-פארן: רק תודה רבה, אני צריכה ללכת לדיון אחר, אז תודה ואנחנו נמשיך.

אורי מקלב: נציגי עיריית תל אביב נמצאים פה?

אורי מקלב: בואו נראה איך בעיר שיש שם בעיקר בתים משותפים.

קריאה: אני יודע שהם רצו להגיע, אני לא חושב ש - - -

אורי מקלב: אם כך נעבור לסדר היום.

אורי מקלב: רשות החשמל, נורית פלתר.

נורית פלתר-איתן: תודה רבה על זכות הדיבור.

נורית פלתר-איתן: אני לא זוכרת את שמו של הבחור ממגמה ירוקה - - -

אורי מקלב: אלעזר, בקיצור אלי.

אורי מקלב: אני זוכר את זה.

נורית פלתר-איתן: המצגת שלו הייתה נהדרת כי היא כאילו עלתה בהנחתה אלינו.

נורית פלתר-איתן: אנחנו ברשות החשמל, ב-19.6 צפויים להציג לציבור פעם ראשונה שאנחנו עושים אתר אינטרנט שמדבר בשפה של ה - - - אנחנו מתעתדים ב-19.6 להעלות בשלב הראשון של קמפיין ממשלתי די רחב בנושא הזה.

נורית פלתר-איתן: השלב הראשון יהיה אתר שבו אנחנו מפלחים בעיקר את המגזר הביתי.

נורית פלתר-איתן: המגזר הביתי הוא מגזר, שכמו שאמרו פה ואמרו בצורה נכונה, צריך לגשת אליו בדרך שתייצר אמון ובשפה שהיא לא השפה המקצועית שבה אנחנו מדברים ברשות החשמל ובהסדרות שלנו באופן ספציפי.

נורית פלתר-איתן: האתר הזה יהיה במחשבון, מאוד קל למשק בית לשים את גודל הגג ולדעת לחשב את יכולת ההכנסה שלו, מהם חמשת הצעדים שנדרשים ממשק בית על מנת שיוכל לשים פאנלים סולריים על הגג, מענה לשאלות פתוחות, מיתוסים שגויים, הקלות שנעשו כמו שהצגתם בתחילת הדיון.

נורית פלתר-איתן: האתר הזה ילווה בקמפיין ראשוני שיהיה קמפיין דיגיטלי שבו אנחנו ננסה לפלח, בסיוע לשכת הפרסום הממשלתית, את משקי הבית ולהגיע אליהם.

אורי מקלב: למה אתם מכוונים?

אורי מקלב: לאנרגיות חלופיות?

נורית פלתר-איתן: רק אנרגיה מתחדשת, הסדרות ל - - -

אורי מקלב: דיברתם, על מה אתם - - -

נורית פלתר-איתן: אני גורם ממשלתי, אני הגורם שמייצר את ההסדרות שמאפשרות לשים - - -

אורי מקלב: אתם שולחים לכתובות?

אורי מקלב: הוא יראה את זה מה הוא יעשה הלאה?

אורי מקלב: איך אתם הופכים למשהו יישומי?

אורי מקלב: מול אותו אזרח שמתרשם - - -

נורית פלתר-איתן: בדיוק.

נורית פלתר-איתן: היום האזרח יכול להתרשם אצלי באתר האינטרנט ולא בהכרח להבין באתר רשות החשמל, אנחנו בונים אתר שמדבר לאזרחים, אתר שבו, כמו שאמרתי קודם, הם יוכלו לשים את גודל הגג ולהבין מה ההכנסה הצפויה להם, הם יבינו את הדרכים על מנת לבצע את ההסדרות האלה.

אורי מקלב: באיזה שלב אתם נמצאים בהקמת האתר?

נורית פלתר-איתן: אמרתי קודם, כנראה שלא היית קשוב מספיק, ב-19 בחודש אנחנו עולים לאוויר.

נורית פלתר-איתן: ההסדרות עצמן מתחילות לפעול מרגע כניסתן לרשומות, זה צפוי להיות רק בספטמבר.

אורי מקלב: אני לא סתם שואל, למשל עם מגמה ירוקה ישבתם?

אורי מקלב: אז איך אתם מעלים לאתר כש - - - אני לא יודע, יש היום עוד גופים - - -

נורית פלתר-איתן: אנחנו ישבנו עם לשכת הפרסום הממשלתית, אנחנו ישבנו ועשינו עבודה מחקרית של הממשלה.

נורית פלתר-איתן: מגמה ירוקה לא ישבה איתנו, אבל המצגת של מגמה ירוקה היא לא שונה מהמסקנות שאנחנו הגענו אליהן.

אורי מקלב: הוא דיבר פה, כדוגמה, גופים שונים שיידעו לכוון - - -

נורית פלתר-איתן: אבל, תשמע, אני יכולה - - -

אורי מקלב: אני מאוד שמח, אני רוצה לקוות שבאמת האתר יכוון למקומות ש - - -

נורית פלתר-איתן: חבר הכנסת מקלב, האתר הוא צעד אחד, בוא מדבר על צעדים נוספים שנעשו.

נורית פלתר-איתן: כשאתה אומר האם דיברנו עם המשק או האם אנחנו בקשר עם המשק, אני חושבת שמרבית היושבים פה בחדר יכולים להגיד שכן, אנחנו פילחנו מי הם הגופים שאנחנו צריכים לעבוד איתם על מנת להחדיר אנרגיה מתחדשת בכמות מסיבית למשק הזה.

נורית פלתר-איתן: כתוצאה מכך אנחנו ערכנו לא מעט ימי עיון עם רשויות מקומיות, אנחנו עורכים ימי עיון עם מאגרי מים כדי להכניס אותם, ב-19.6 אנחנו עושים יום עיון מאוד גדול שחלק ניכר ממנו עוסק באנרגיות מתחדשות, יעל כהן-פארן היא הדוברת המרכזית בו.

נורית פלתר-איתן: עשינו במהלך השנה האחרונה ארבעה כנסים נרחבים שפורסמו לבעלי עניין להיכנס לזה והאמת היא, זה קצת מביך להגיד, גם כתוצאה מכך זכינו בפרס הנציבות לשקיפות בהיבט הזה.

אורי מקלב: נורית, מילה פוליטית, יש עמדה רשמית של רשות החשמל לגבי הרפורמה בחברת החשמל?

נורית פלתר-איתן: של רשות החשמל, לא פוליטית, יש עמדה מקצועית שהוצגה לממשלה ונכתבה בנפרד מהחלטת הממשלה ואנחנו הצגנו את היתרונות והחסרונות של הרפורמה ובסופו של דבר קבענו חד משמעית שאנחנו תומכים מקצועית ברפורמה הזו.

אורי מקלב: תודה רבה.

נורית פלתר-איתן: רגע, רגע, שנייה.

נורית פלתר-איתן: זה רק ההתחלה.

נורית פלתר-איתן: אנחנו תזזיתיים בחברת החשמל.

אלעזר בריף: נורית, אפשר לשאול מה התקציב של הקמפיין שתיארת כרגע?

נורית פלתר-איתן: כן, החלק הראשון של הקמפיין הוא חצי מיליון שקל, זה רק השיווק של האתר, מיד אחר כך, וזה משהו שאני לא יודעת כמה פעמים קורה בממשלה, אצלנו זה די אירוע משמח, בשיתוף עם משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה נצא בקמפיין הרבה יותר גדול, מספר חודשים לאחר מכן, כאשר ההסדרות שלנו תסיימנה את הכניסה לרשומות.

אדם קרומר: האם משרד פרסום מעורב?

נורית פלתר-איתן: בוודאי, לשכת הפרסום הממשלתית.

נורית פלתר-איתן: אנחנו נפרסם, יקראו לו 'גגות סולריים', למרות שאני מאוד אהבתי 'ישראל מתחדשת' שהציעו עכשיו מגמה ירוקה.

אורי מקלב: יעקב לקס, בבקשה.

אורי מקלב: תציג את עצמך.

יעקב לקס: שמי יעקב לקס, אני הגעתי הנה כנציג של חיים וסביבה, אבל אני רוצה לספר על מקרה פרטי.

יעקב לקס: מדברים כאן על הציבור שאמור להתקין מתקנים סולריים על הגגות, אני הציבור.

יעקב לקס: לפני חצי שנה התקנתי אותו, התכווננתי לפני 35 שנים, אבל איחרתי את ההתחלה של מונה נטו ואני רוצה להגיד - - -

אורי מקלב: אני פשוט סקרן, איפה גר אדוני?

יעקב לקס: אני גר בערד.

יעקב לקס: התקנתי את הסיפור הזה לפני חצי שנה.

יעקב לקס: אם אתם מחפשים, רשות החשמל, נורית, תמריץ לאנשים להתקין את הדברים תאמרו פשוט שזו ההשקעה המשתלמת ביותר לאדם.

יעקב לקס: שיעור התשואה הפנימית שאני חישבתי על הגג שלי הוא בין 15% ל-17%.

יעקב לקס: אין במשק השקעה שמתחרה בזה.

אורי מקלב: תשמע, ערד זה - - -

יעקב לקס: לא, זה לא רק ערד.

אורי מקלב: בערד גם כשיורד גשם יש שמש.

קריאה: רק כדי לציין, זה לא מקרה נקודתי.

יעקב לקס: אבל לא באתי רק כדי לשבח את הדברים - - -

אורי מקלב: איפה, ברחוב מצפה ימים?

יעקב לקס: לא, אני ברחוב סייפן.

יעקב לקס: אדוני מוזמן לבוא, לבקר, לראות ואדוני יקבל קפה בכוס זכוכית.

אורי מקלב: קונדיטוריות טובות יש לכם כמה שמה במרכז המסחרי.

יעקב לקס: אני רוצה לעמוד על כמה דברים שאפשר, ואני פונה בעיקר אלייך, יש כמה חסמים קטנים והפרעות קטנות שראוי לסלק אותן.

יעקב לקס: למשל החיבור שלי היה חיבור תעו"ז כשהתחלתי את הסיפור אמרו לי שאני צריך להחליף את המונה למונה תעו"ז, אבל כשהגעתי להתקין את הגג אמרו לי שאני צריך לעבור לתעריף רגיל בחברת חשמל.

יעקב לקס: עשיתי את זה, ירדתי מהתעו"ז, אני לא יודע למה, אמרו לי עוד שאני צריך ללכת למע"מ ולהביא פטור.

יעקב לקס: התחלתי לקבל חשבונות חשמל ועם כל ההשכלה שלי, ויש לי, אני לא מצליח להבין את חשבון החשמל שאני מקבל.

יעקב לקס: מצד אחד יש רשימה שלמה של צריכה, כמה קילוואטים לשעה צרכתי, מצד שני יש חשבון קיזוזים בשקלים.

יעקב לקס: בשום מקום לא כתוב כמה חשמל ייצרתי, כמה צרכתי מעצמי וכמה סיפקתי לרשת.

אורי מקלב: אתה מעלה נושא שאני רוצה לציין.

אורי מקלב: דווקא רשות החשמל - - -

יעקב לקס: סליחה, תן לי רק להשלים, כדי לא לקטוע - - -

אורי מקלב: אני רוצה להשביח את מה שאתה אומר.

אורי מקלב: דווקא אני רוצה לציין כאן לשבח בשקיפות של החשבונות של חברת החשמל, אני חושב שמתוך כל מה שאנחנו מקבלים, היא הכי שקופה והכי ברורה.

אורי מקלב: כנראה שבמסגרת הפרויקט הזה שאתה מחובר אליו, שם הוא כנראה באמת בעייתי.

אורי מקלב: אני מציע שהוועדה תהיה מתווכת בינך לבין רשות החשמל, חברת החשמל, כדי שנוכל ממך, מהפרט ללמוד על הכלל, כדי לראות איפה הבעייתיות בעניין הזה ואנחנו נשפר את זה, אנחנו נהיה חלק מהעניין.

יעקב לקס: עוד משפט אחד להשלמה.

יעקב לקס: הלילה, לקראת הדיון, הלכתי לאתר שלכם כדי לחפש כמה הסדרי מוני נטו קיימים.

יעקב לקס: מצאתי מספר מפחיד בקוטנו, נכון לאתמול 559, אני מתקשה לחשוב שזה אמת, יכול להיות שמשהו לא בסדר במה שראיתי.

נורית פלתר-איתן: מותקנים או מגה וואטים?

יעקב לקס: מוני נטו מותקנים.

חוני קבלו: לא, יש אלפים.

יעקב לקס: אז אם כך הבעיה שהצגתי היא בעיה של אלפים.

יעקב לקס: ומילה אחרונה לשמעון רדליך, אצלי בבית מותקן גם המתקן שלו.

יעקב לקס: תודה.

אורי מקלב: תודה, יעקב, על הדברים.

אורי מקלב: באמת אתה טרחת ובאת מערד, אז אנחנו מעריכים את זה.

אורי מקלב: איתן פרנס.

איתן פרנס: תודה, אדוני.

איתן פרנס: תודה על הישיבה החשובה, אנחנו מלווים את התחום כאיגוד חברות אנרגיה ירוקה בישראל.

אורי מקלב: תציג את עצמך.

איתן פרנס: זה ארגון מרכזי שמקדם את התחום עם 113 חברות, אנחנו עוסקים גם בהתייעלות אנרגטית, גם בתחבורה חשמלית, גם פסולת לאנרגיה.

איתן פרנס: היום הוא יום אופטימי, יום הסביבה הוא יום אופטימי, יום חשוב, במיוחד כשמעלינו עומד הגג הסולרי של הפרלמנט הסולרי הגדול בעולם.

איתן פרנס: לקח שנים לכנסת להיכנס לתחום הירוק, זו דוגמה ומופת.

איתן פרנס: צריך להסביר כאן, זה גם קשור למודעות הציבור, עוברים כאן מרבית ילדי ישראל בכנסת במשך השנים, מקבלים כאן הסברים בסיורים על חשיבות של ייצור אנרגיה ירוקה וזה צעד מבורך.

איתן פרנס: היום אופטימי, אבל, אדוני, אני קמתי היום פסימי ביותר.

איתן פרנס: כשמדברים על מודעות הציבור, אז הציבור בעיקר היום מודע לאנרגיה הסולרית כדבר שחלף, שהיה פעם כלכלי והיום למעשה הוא כבר לא.

איתן פרנס: זה מה שהציבור יודע.

איתן פרנס: אנחנו עדכנו את רשות החשמל, למעשה זו תוצאה של זגזוג במדיניות הממשלה, לא באשמת רשות החשמל, אלא קרה מה שקרה פה והיו עצירות בתחום הזה והתעריפים ירדו כי באופן טבעי התחום התפתח, אבל הציבור בארץ מודע לתחום הזה, הוא רואה אותו קורה בעולם, הוא רואה אותו גם קורה בישראל, אבל בעיקר המודעות שלילית.

איתן פרנס: זאת אומרת כשאומרים היום לעשות קמפיין ציבורי, קודם כל צריך להבין באיזה נקודה גרועה אנחנו נמצאים.

איתן פרנס: אנחנו נמצאים בנקודה שהציבור בכלל חושב שזה תחום גרוע.

איתן פרנס: רשות החשמל עושה צעדים ראשונים והצעדים האלה לא מתאימים לתכניות של הממשלה.

איתן פרנס: יש לנו יעד לעמוד בו ב-2020, הציבור בכלל לא מודע ליעדים האלה.

איתן פרנס: לא כמו במים, הציבור לא שותף בכלל שהמדינה התחייבה ליעדים והיא רוצה לעמוד בהם והיא מבקשת ממנו להשתתף בהם.

איתן פרנס: אז כל קמפיין שצריך לצאת צריך לפנות לציבור כשותף, שותף למהלך ממשלתי שהוא מהלך בינלאומי ולהסביר לציבור למה בכלל אנחנו עושים את זה.

איתן פרנס: אז אני אומר ככה, אנחנו לא עומדים כרגע ביעדים.

איתן פרנס: לפי התכניות כרגע של רשות החשמל, ההסדרות שפורסמו, הכמויות שפורסמו, בפירוש מדינת ישראל לא תצליח לעמוד ביעד של האנרגיה הסולרית לשנת 2020, לכן אני מאוד פסימי.

איתן פרנס: איך משנים את זה?

איתן פרנס: קודם כל בטח לא אתר אינטרנט יעזור לציבור, יעזור לממשלה לעמוד ביעדים.

איתן פרנס: אתר אינטרנט יכול להיות מקום שאליו יגיע הציבור שיחפש את האנרגיה הסולרית, אבל כדי שהציבור בכלל יחפש את האנרגיה הסולרית צריך להיכנס לפריים טיים שלו והפריים טיים שלו זה דרך המדיה, הניו מדיה והמדיה המסורתית, בזמנים הכי יקרים לפרסום בטלוויזיה ובמדיה וזה עולה הרבה כסף.

איתן פרנס: צריך לשים את הדברים על השולחן.

איתן פרנס: אם משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה חושבים שבאמת העמידה ביעד 2020 היא מטרה לאומית, כמו שהם החליטו וקיבלו, אזי הם צריכים לתרגם את לקמפיין של עשרות מיליונים פרוס על פני שלוש השנים הקרובות, שזה השנים שבהן אנחנו אמורים להגיע ליעד הזה.

איתן פרנס: כרגע הציבור, כמו שאמרתי, חושב שהתחום גרוע ואם יהיה אתר כזה זה יעזור בעיקר למי שחברות - - -

אורי מקלב: מה יכול להביא אותנו, חוץ מהקמפיין, להגיע ליעד?

אורי מקלב: מה אנחנו צריכים להגיד, שהציבור מה יעשה?

אורי מקלב: יעבור ל - - - מה אנחנו דורשים ממנו?

איתן פרנס: הדבר הכי פשוט, ואני מבקש מהוועדה בקשה רשמית, אני מקווה, אדוני היושב ראש, שהוועדה תתרגם אותה לדרישה מרשות החשמל.

איתן פרנס: יש חוק בישראל וצרכני החשמל לפי חוק החשמל מקבלים כל חודש חשבון חשמל, אני רוצה ואנחנו רוצים כארגון שבחשבון החשמל שלהם, שחברת החשמל מחויבת להודיע לצרכנים על שירות חדש שיש לציבור, ביקשנו את זה שנים וזה מחויב לפי חוק, אנחנו מבקשים שבכל חשבונות החשמל שיונפקו בחודשים הקרובים יוצע פרסום לצרכני החשמל בישראל שיש להם זכות לייצר חשמל סולרי על הגג.

איתן פרנס: זה לא בקשה של קמפיין, זה בקשה לקיים את חוק משק החשמל.

אורי מקלב: עם הפניה לאתר האינטרנט?

נורית פלתר-איתן: כן, אנחנו עושים את זה בשיתוף חשבון החשמל בצרופות.

נורית פלתר-איתן: אתה לא רוצה בחשבון, אתה רוצה בצרופה של החשבון.

איתן פרנס: בצרופות לחשבון, זאת הכוונה.

איתן פרנס: זה חייב לקרות.

איתן פרנס: זו הבקשה הראשית.

איתן פרנס: ובאמת לנושא החשבונות שבסוף מקבל מי שכבר הקים גג סולרי, אני חייב להגיד לכם שיש לנו פניות רבות של אנשים שלא מצליחים לפענח את החשבון אחרי שהם הקימו את הגג הסולרי.

איתן פרנס: אני מבקש מרשות החשמל, במסגרת הצעדים שלה לפתוח איזה מין קו פתוח לציבור כי אנחנו לא יודעים להסביר להם את זה, החברות לא מצליחות להסביר להם את זה ואנשים לא מצליחים להבין בכלל איך נראה החשבון שלהם.

אורי מקלב: - - - בקמפיין ריאיונות עם אנשים שעשו את זה.

אורי מקלב: אני חושב שזה מאוד מקרב.

אורי מקלב: אני מסתכל על עצמי, אני מבין מה היה משפיע עליי, מעשית, זה לא הולך להיות בירוקרטיה ולא טפסים ולא הוצאת רישיונות, הרשות תביא את הדברים האלה.

ליעד דרי חרמון: אני הציבור ואני רוצה להוסיף משהו.

אורי מקלב: כולנו ציבור, אין לנו מישהו שהוא לא ציבור.

ליעד דרי חרמון: אני מקימה בימים אלה על גג ביתי פאנל סולרי, עם חברת אנרפוינט, כבר חתמנו על חוזה.

ליעד דרי חרמון: ניסינו לעניין את כל 200 המשפחות ביישוב, שכולם ממעמד סוציואקונומי די גבוה וכולם טענו וחזרו שזו השקעה כלכלית לא כדאית.

ליעד דרי חרמון: הצלחנו לגייס עוד שתי משפחות ובזכות זה השגנו הנחה של 10,000 שקל על גג של שמונים מטר רבוע.

אורי מקלב: הנה חסמים.

אורי מקלב: את הדברים האלה צריך להעלות.

ליעד דרי חרמון: בכרמי יוסף הגיעו 30 משפחות והשיקול היחיד שעומד לנגד עיניהם זה הנראות, מנסים לייצר עכשיו פאנלים שיהיו - - -

אורי מקלב: את ניסחת את זה בצורה טובה ואנחנו מחזקים את ידייך.

אורי מקלב: כשמישהו עושה בסוף גם יעתיקו וגם יראו וילמדו, במיוחד כשתפרסמי את חשבון החשמל המופחת שיהיה לך, אני חושב שזה גם יכול - - - גם אנשים ממצב סוציואקונומי גבוה, אבל בסך הכול זה משפיע, אף אחד לא אוהב לשלם סתם.

אורי מקלב: אני אתן לנציג מבנק הפועלים, עופר.

עופר סמו: תודה רבה, שלום.

עופר סמו: שמי עופר סמו ואני מגיע לכאן - - -

אורי מקלב: כשראיתי בנק הפועלים, מיד רציתי לשמוע איפה בנק הפועלים.

עופר סמו: מצוין ואני שמח שנתת לי את זכות הדיבור.

עופר סמו: קודם כל אני רוצה לחזק את ידיהם של כל מי שדיבר כאן, בהחלט מיזם מבורך.

עופר סמו: אני מגיע מחטיבת מחזיקי עניין שהוקמה בבנק כצעד יוצא דופן, הייתי אומר, בנוף הישראלי, חטיבה שכל עניינה לעסוק בנושאים שמעניקים ערך למחזיקי העניין.

עופר סמו: במקרה הספציפי הזה אנרגיה סולרית, יש בה סוג של win win win בין איכות הסביבה, בין הצרכן שמוזיל עלויות וכן, יש גם פרנוסה לבנק מהבחינה הזאת.

עופר סמו: אני רוצה לומר שאחד החסמים שנתקלנו בהם, אם אנחנו מדברים על חסמים - - -

אורי מקלב: אני עדיין לא הבנתי מה זה מחזיק עניין.

עופר סמו: מחזיק עניין זה כל מי שיש לו איזה שהיא נגיעה לבנק, זה הציבור, זה הלקוחות, זה העובדים, זה הספקים, זה איכות הסביבה, זה הרגולטורים, זאת הוועדה הזאת, כל מי שיש לו איזה שהוא עניין בבנק וחטיבת מחזיקי העניין עוסקת ביחסים בין הבנק לבין מחזיקי העניין.

עופר סמו: במקרה הספציפי הזה דיברנו על חסמים של הצטרפות ואחד החסמים מן הסתם הוא החסם המימוני.

עופר סמו: אבל כשאני אומר חסם מימוני ואת אמרת שזה לא כדאי, אנשים הרבה פעמים מסתכלים אך ורק לטווח קצר ובטווח הקצר הם רוצים לקבל איזה שהיא תשואה על ההשקעה שלהם.

עופר סמו: אין מה לומר שהשקעה בנושא אנרגיה סולרית היא השקעה שמניבה תשואה בין הגבוהות שיש, כפי שאמרת, עם תשואה פנימית של 15%, 16%, 17%, רק שמה?

עופר סמו: זה לוקח זמן.

עופר סמו: אחד הדברים שעשינו, ואני קורא כאן לוועדה, לדחוף גורמים מימוניים נוספים לבנק, לכיוון שהלכנו בו.

עופר סמו: הכיוון שהלכנו בו היה להקל ככל האפשר על הלקוח הפרטי להקים גג סולרי על הגג שלו.

עופר סמו: במילים אחרות, לקחנו את כל הנושא המימוני ופישטנו אותו ואני שמח לומר שמהבחינה הזאת ההנהלה ראתה את זה איתנו עין בעין מבחינה זאת שהאשראי היום ללקוח פרטי שרוצה להקים גג כזה הוא הכי פשוט לביצוע.

עופר סמו: הסכומים הם עד 100,000 שקל, זה מכסה את מרבית הגגות הפרטיים, המימון הוא לתקופה ארוכה של עשר שנים, הריבית היא ריבית בהטבה מאוד מאוד ניכרת ביחס לכל הלוואה אחרת לצריכה והביטחונות, שזה אחד הדברים שהרבה פעמים היווה מכשלה מבחינת הלקוח זה אך ורק חתימת יד הלווה.

עופר סמו: זאת אומרת אם את בעלת בית ואת רוצה הלוואה - - - וזה פתוח ללקוחות כל הבנקים.

עופר סמו: מטבע הדברים הציניות והסקפטיות נותנים משקל רב כשאנחנו באים לקדם את זה.

עופר סמו: אני עובר מכנס לכנס ומדבר על הנושא של הכדאיות בהקמת גגות סולריים, אבל כשאני מגיע כבנק לדבר בכנסים אז מן הסתם יש מאחוריי את הסמל של בנק הפועלים ואז השאלה הבאה היא 'אוקיי, מה יוצא לך מזה?'.

עופר סמו: קשה הרבה פעמים לקבל את העובדה שמה שיוצא לי מזה זה באמת ראיית טובת הציבור כי זה באמת מה שעומד לנגד עינינו בנושא הזה ואנחנו היינו שמחים אם גופים מימוניים נוספים וקמפיין כזה, כפי שדובר עליו, יצברו כוח, יצברו תאוצה, כדי לדחוף את הנושא.

אורי מקלב: אני מבין שזה נכון שהתשואה היא הכי גבוהה.

עופר סמו: הייתי שמח להראות טבלת אקסל שמסבירה את חישוב התשואה, אבל כמובן זה לא המקום.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: יעקב, אתה העברת לי, העלות היא 43,000 שקל וההכנסה השנתית היא 5,000.

אורי מקלב: אז בוודאי שזה עושה - - - זה 12%.

אדם קרומר: ומערכות יותר גדולות יותר משתלמות.

אורי מקלב: זה נכון שזה תשואה, אבל אני מבין שאנשים, להשקיע מול זה, וכאן הבנק צריך להסביר מדוע ההשקעה היא כדאית מול היום כל אפיק שיש.

אלה דנון: אם אפשר להעיר על זה הערה?

אלה דנון: אחד החסמים שלנו היו שהבנקים סירבו לתת הלוואות לוועדים של בניינים משותפים, שזה משהו שגרם לנו לתת פתרון של הלוואה על ידי החברה הכלכלית.

אלה דנון: זה משהו שצריך לתת לו התייחסות.

אלה דנון: בניינים משותפים, מרבית החסמים הם בבניינים המשותפים.

עופר סמו: נכון, בהחלט.

אלה דנון: השיקולים האסתטיים וזה, זה פתיר, אבל בבניינים המשותפים, גם זה שאין אפשרות לקזז את החשבון של הדירה הפרטית וגם הסיפור של הסדרי המימון זה ממש בעיה.

עופר סמו: הפתרון שקיים היום באמת, הקלות של הפתרון היא ללקוחות פרטיים בעלי בתים פרטיים.

עופר סמו: נושא של ועדי בתים הוא עדיין סוגיה שקצת קשה להתמודד איתה מבחינה משפטית, אבל זה נמצא על המדוכה.

אלעד קנדל: אנחנו הצענו לבנק הפועלים, דרך אגב, והתשובה הייתה שלילית.

עופר סמו: נכון, כי ועדי בתים - - -

אלעד קנדל: את זה אתה צריך להגיד.

עופר סמו: אז אני אומר, זה נמצא על השולחן, זה לא פשוט לפתור את זה משפטית כי ועד בית הוא ישות - - -

אלעד קנדל: די פשוט, כמו שתרבות הדיור יודעים לקחת את ועד הבניין וליצור התקשרות, גם בנק הפועלים, אם הוא מתיימר לפתור בעיות שיפתור איפה שיש בעיה, לא איפה ש - - -

עופר סמו: אם ירשה לי, כבודו, רק לסיים את המשפט שסוגר את הדברים שלי.

עופר סמו: אחד החסמים הוא גם בקרב הלקוחות העסקיים ובלקוחות עסקיים קטנים יש חשיבות רבה לקבל את חתימת המחאת הזכות על הכספים שמגיעים להם מאת חברת החשמל.

עופר סמו: המחאת הזכות הזאת, במקרה של לקוחות עסקיים, היא אלמנט מאוד מאוד חשוב בביצוע האשראי הזה לאותם לקוחות.

אורי מקלב: רשות החשמל, מה את רוצה להוסיף בעניין הזה, מפני שאם נצליח לקדם זה כבר עשינו משהו.

חוני קבלו: בהקשר הזה, באמת סוגיית הבתים המשותפים הייתה סוגיה שבעבר היו בה קשיים והסדרות מסוימות.

חוני קבלו: בהסדרה שפורסמה עכשיו, לפני חודשיים, אין שום הגבלה ושום חסם להצטרפות בתים משותפים על מכירת כל החשמל שמיוצר בבית המשותף לחברת החשמל וכפועל יוצא מזה אין שום בעיה לשעבד את מקור התקבולים הזה על מנת לייצר ערבויות אם נדרש, המחאת זכות וכו' וכו'.

חוני קבלו: כל האירוע הזה פתור.

חוני קבלו: הדבר היחיד שנותר, אני רוצה לחדד, זה נאמר, זה שבית משותף עד שהצעת החוק שבעצם הציעה בעבר חברת הכנסת פארן, שכבר יצאה, עד שהיא תעבור צריך הסכמה של 100% מחברי הבית המשותף.

אורי מקלב: אנחנו נשנה את זה.

אורי מקלב: אנחנו נתמוך בזה.

חוני קבלו: במדינת ישראל יש שכן אחד שיכול למנוע מבית משותף שלם להקים מתקן.

אורי מקלב: צור משעל.

צור משעל: שלום לכולם.

צור משעל: קוראים לי צור משעל, אני מנכ"ל של עמותת 'אקולנוע' ועכשיו אני גם עובד בארגון שגם ידברו בו '100 אלף גגות סולריים'.

צור משעל: כ'אקולנוע' אני חושב שאני באמת צעקתי קמפיין קמפיין קמפיין והבאנו לפה הרבה דברים שקשורים להסברה ומעורבות הציבור, ב-2011 הבאנו בחור שהקיף את כל העולם עם רכב סולרי, לואיס פלמר, שהיה פה גם בכנסת ובזמנו הנשיא עכשיו, בזמנו יושב ראש הכנסת, רובי ריבלין, גם נסע איתו ועשינו הרבה דברים שיכולים להביא מעורבות של הציבור.

צור משעל: אני רוצה עכשיו להגיד שאני חושב שבשלב שאנחנו נמצאים בו, אני מאוד מאוד שמח על הדיון הזה ושזה קורה, חיכיתי הרבה שנים לרגע הזה ואני רוצה להגיד שעכשיו אני רואה צורך לעלות מדרגה נוספת, כלומר לא מספיק לעשות רק את הצעדים שדיברו עליהם, רק קמפיין או רק אתר, צריך להכניס את הנושא של אנרגיה מתחדשת כפרויקט לאומי, כפרויקט שהוא לאורך כמה שנים, מדברים גם על התקצוב הזה.

צור משעל: איתן מכיר את הפעילות שלי הרבה שנים, מהפכות כאלה, זה לא קורה בשנה אחת.

צור משעל: גם אם נעשה קמפיין של שנה-שנתיים, אולי זה לא מספיק, צריך באמת ללכת על הפרויקט הלאומי כמשהו כוללני ולתת לאנשים גם כלים.

צור משעל: מהצד של 'מאה אלף גגות סולריים' אני יכול להגיד שיש עוד כמה חסמים שלא דיברנו עליהם כאן, שקמפיין כזה צריך לגעת בהם.

אורי מקלב: כגון מה?

צור משעל: המימון שדיברנו עליו זה נושא מאוד חשוב, בדומה לנושא של משכנתאות לזכאים אז פשוט ליצור מסלולים מאוד נוחים למימון.

אורי מקלב: אני חושב שיש פתרון, רק צריך לעבות אותו ולחזק אותו, אני חושב שאפשר להגיע ושתהיה מודעות שאפשר.

אורי מקלב: אם עיריית כפר סבא לא הייתה מודעת והם התחילו בקשיים והם פעלו בעניין הזה, אז סימן שצריך יותר לפתוח את זה.

אלעד קנדל: נכון.

אלעד קנדל: זה לא מדויק שעיריית כפר סבא לא ידעו, פתחנו מחדש את האפשרות הזאת, היא לא הייתה קיימת.

צור משעל: אז המימון זה באמת נושא אחד.

צור משעל: הנושא השני זה אולי ההנגשה שדיברנו עליו, של אתר אינטרנט, זה יכול מאוד מאוד לעזור, זה חשוב, זה היה ברשימה שלי, אז כל הכבוד שאתם עושים את זה.

צור משעל: משהו נוסף זה להביא את האנשים לאתר, להגיע לאנשים.

צור משעל: הייתי חולם לראות מדריכים עירוניים שיכולים להסביר לאנשים, אם זה בכנסים, אם זה באיזה שהיא דרך, שבכל עיר, כמו שיש לנו את תרבות הדיור, שאני גם בתור ועד בית יודע את זה, שיהיה איזה שהוא גורם של אנרגיה מתחדשת בכל רשות ופשוט מדריכים שיכולים להגיע לבית של בן אדם ולראות אם מתאים לו לעשות את זה.

אורי מקלב: במסגרת תרבות הדיור, בחברה הזאת, בעמותה הזאת, שיהיו גם פרסומות, שהם דרכם יביאו פרסומות, אולי שם יהיה שיתוף פעולה.

צור משעל: נכון.

צור משעל: תודה רבה.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: חי תורן.

חי תורן: שלום, אני מחברת יוטילייט.

חי תורן: חברת יוטילייט פיתחה טכנולוגיה חדשנית לייצור תאים פוטו וולטאים שהם גם יותר יעילים וגם יותר זולים בתהליך הייצור.

חי תורן: המכונות הראשונות שלנו נמצאות אצל יצרני פאנלים סולריים בסין ונכון להיום החלק הראשון של קרוב ל-400,000 תאים סולריים יוצרו עם הטכנולוגיה שלנו.

אורי מקלב: מה המיוחד בהם?

חי תורן: מה שמיוחד, זה חוסך 50% ממשחת הכסף על התאים הסולריים, שזה המוליכים החשמליים, וזה מייעל את היעילות של התא בכ-0.2%, שזה מאוד משמעותי.

אורי מקלב: אתה אומר שמה שנראה, שזה יוריד את העלות באופן משמעותי?

חי תורן: נכון.

חי תורן: החברה בחרה להקים את המפעלים הראשונים שלה, שמייצרים את חומרי הגלם למדפסת הזאת שמשתמשת לייצור של התאים הפוטו וולטאים בקיבוץ מגן בעוטף עזה והמפעל השני יוקם בכיסופים ו - - -

אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידיכם בעניין הזה.

חי תורן: ואנחנו רוצים להביא לידיעת הציבור או לידיעת - - -

אורי מקלב: אני שואל, אני מתנצל, חי, רשות החשמל תפרסם גם שמות של חברות?

נורית פלתר-איתן: לא.

אורי מקלב: אז איך בסופו של דבר אנשים - - -

חי תורן: זה לא אנשים, הפנייה שלנו - - -

אורי מקלב: לא, אני מדבר אליך, אני שואל באופן כללי.

נורית פלתר-איתן: אנחנו עסקנו בסוגיה הזאת, האם אני כרגולטור יכולה לפרסם איזה שהיא רשימה יחד עם האיגוד שיעבירו לי, אבל אז - - - לא יודעת, אולי זו שאלה שאתה תוכל לסייע לנו בה, עקרונית - - -

אורי מקלב: רשות מקומית אין לכם בעיה.

נורית פלתר-איתן: רשות מקומית אין לי בעיה, גורמים עסקיים יש לי בעיה כגורם ממשלתי להמליץ, לכן חשבתי שאני אפרסם את הרשימה המלאה, אבל אז הובהר לנו שלא כל הרשימה חברים באיגוד.

אורי מקלב: זאת גם אחריות למקומות האלה, אבל אני חושב שבדברים אחרים מצאו סוג של פתרונות, אולי צריך הפניות למקומות אחרים שמשם אפשר לעשות את זה.

אורי מקלב: זה באמת נושא שצריך להבין.

אורי מקלב: תודה, חי.

חי תורן: רק לסיים, בבקשה.

חי תורן: הפנייה שלנו היא לא דווקא לחברה הספציפית שלנו, הרכש מישראל לתאים פוטו וולטאים היה עד היום של כמה מיליוני דולרים והוא הולך להיות בעתיד של השנים הקרובות עוד כמה מיליוני דולרים, ואנחנו מבקשים מהוועדות של הכנסת להגדיל את המענקים והתמריצים לטכנולוגיה ישראלית שמיוצרת באזורי עדיפות לאומית והמוצרים שמיוצרים בעזרת הטכנולוגיה הזאת הם איכותיים ותחרותיים במחיר ולעודד רכש של תאים פוטו וולטאים שמיוצרים בעזרת טכנולוגיה ישראלית.

אורי מקלב: תכתוב לנו בנושא הזה, יכול להיות שנוכל להזמין אותך לדיון אחר שאנחנו עוסקים בעניין.

ענת לוי: יש לנו ישיבה שתיוחד לנושאים של תוצרת כחול-לבן, אולי נוכל משהו שם.

ענת לוי: תכתוב.

חי תורן: אוקיי, תודה.

ענת לוי: הפסקה עכשיו.

אדם קרומר: שלום, אני אדם קרומר, אני המנכ"ל של חברת 'תובנה ירוקה' ומייסד המיזם 'מאה אלף גגות סולריים'.

אדם קרומר: אנחנו בעצם מארגנים רכישות קבוצתיות של מערכות סולריות ומתוקף זה גם מפיצים מידע לכמויות גדולות של אנשים.

אדם קרומר: אני יכול להגיד מהניסיון שלנו, אלי, למרות אותו סקר, אולי 50% יודעים שהם יודעים את הפרטים, אבל חד משמעית 50% מהאוכלוסייה לא יודעים ש-1,000 אנשים מתים בכל שנה כתוצאה משריפת דלקים, הם לא יודעים שמשתלם לכל בעל גג להקים מערכת.

אדם קרומר: הם לא יודעים את הדברים החשובים וזה באמת תפקיד - - - אני מיידע את הציבור בדברים האלה, אבל כמו שעופר אמר גם, אני ארגון עסקי, לוקחים אותי בעירבון מוגבל וכמובן שגם אני יכול להגיע לתפוצה מוגבלת.

אדם קרומר: זה באמת תפקיד הממשלה ואני שמח שעל זה בגדול אנחנו מסכימים פה ונראה שאתם מתקדמים לכיוון הזה.

אדם קרומר: עכשיו שהולך להיות קמפיין יש שתי סוגיות חשובות שחשוב להתייחס אליהן.

אדם קרומר: אחת זה גודל הקמפיין.

אדם קרומר: כמו שאיתן אמר, קמפיין שלא מגיע לפריים טיים, שזה יהיה נושא שאנשים ידברו עליו בסלון, אין שום סיכוי שהוא יעזור לנו להגיע ליעדים.

אדם קרומר: דבר עוד יותר בסיסי מזה זה מה אנחנו רוצים.

אדם קרומר: אני חייב להודות שבתוך המסרים ששמעתי מרשות החשמל, לצערי יש פה בעיה, כשאתם דיברתם על תחשיבים כלכליים, איך אתם תכננתם את ההסדרות, זה מאוד ברור שישבתם עם הכלכלן בחדר ואמרתם לו 'תקשיב, אנחנו צריכים עד 2020 להגיע ל-10%, אם תגיע ל-11% אוי ואבוי, אנחנו נפסיד על זה כסף'.

אדם קרומר: זו גישה שהיא מאוד מאוד ניכרת כלפי חוץ ואם ניגשים לבנות קמפיין ככה אז התוצאה תהיה בהתאם.

אדם קרומר: הקמפיין צריך להיות בלי הססנות ובלי התלבטות, להגיד שהיעדים המינימליים הם 10% ואנחנו רוצים להגיע, אם נצליח אנחנו רוצים להגיע עד 2025 ל-100%.

אדם קרומר: זה מה שאנחנו רוצים.

אדם קרומר: נכון, זה לא ריאלי עדיין, אבל לבוא ולהגיד שאנחנו הולכים בעצם כל הדרך.

אדם קרומר: אתם הוצאתם כבר סרטונים שמפיצים את המידע ואני יכול להגיד, חד משמעית - - -

נורית פלתר-איתן: אתה ממש עוקב אחרי זה.

אדם קרומר: אני מאוד בקי, כן, ואני יכול להגיד שלקוחות שלנו, שראו את הסרטונים שלכם, התבלבלו וזה גרם להם להתלבטויות האם להקים מערכת.

אורי מקלב: תעשו פגישה ביניכם בעניין הזה - - -

נורית פלתר-איתן: בשמחה.

אדם קרומר: זאת אומרת זה ממש לא משהו אישי, אבל אני אומר שהגישה צריכה להיות - - -

אורי מקלב: אוקיי, תעשו פגישה ביניכם.

אורי מקלב: סליחה, אני רוצה עוד אנשים.

אורי מקלב: בנושא הזה, אמנם נפגשנו, אני חושב שכדאי באמת לתאם את הדברים.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: חני פלג, משרד החינוך.

חני פלג: כן, שלום.

חני פלג: אני רוצה להודות לך על זה שלפני שבועיים השתתפת ונפגשת עם תלמידים.

חני פלג: רציתי להגיד שאנחנו עוסקים בחינוך הציבור העתידי, שבשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה, משרד החינוך וגופים ירוקים מקדמים את נושא אנרגיות מתחדשות במערכת החינוך.

אורי מקלב: הדור הבא כבר יהיה דור אחר בעניין הזה.

חני פלג: בדיוק, אז לציין את זה.

אורי מקלב: באמת אני מאוד מעריך ומאוד התרשמתי מהמודעות של הילדים, בגילים קטנים כבר, הם ביטאו את עצמם בצורה נהדרת.

אורי מקלב: באמת זה משהו אחר לגמרי.

אורי מקלב: אנחנו למשל גדלנו על חיסכון במים, אני לא יכול להגיד שלא הייתה לנו מודעות, אבל מעבר לזה זה נגמר.

אורי מקלב: אני חושב שהדור היום, דרך משרד החינוך, דרך עוד מיזמים, הם נמצאים במקום אחר וזה חשוב מאוד.

אורי מקלב: שרון נסים, מנכ"ל רשות נחל קישון.

שרון נסים: שלום, נכבדי, יושב ראש הוועדה.

שרון נסים: ראשית אני רוצה לברך על הפעילות החשובה שאתם מבצעים על מנת לשמור על איכות החיים, על בריאות האדם וכמובן שמירה על הסביבה.

שרון נסים: רק אני אומר מי אני, רשות נחל הקישון זה תאגיד סטטוטורי שכפוף מיניסטריאלית לשר להגנת הסביבה והתפקיד שלנו זה לשקם את הנחל, לפתח אותו ולהביא אותו שהציבור יוכל ליהנות מהטבע וגם שהמערכת האקולוגית האקווטית תהיה בת קיימא.

שרון נסים: מעבר לפתיח הזה, מעבר לדברים החשובים באמת של התייעלות אנרגטית ופעילות של אנרגיה מתחדשת, יש בקישון אגמים שמפעל נשר קרע אותם לטובת החרסיות שפעם בוצעו במפעל, היום זה שייך לחברת כלל ובין היתר פרטנית הם רוצים לקדם אנרגיה שאובה.

שרון נסים: יש דברים שהם חשובים, אבל גם יש דברים שצריך להסתכל על המכלול הכולל, ששכרנו לא ייצא בהפסדנו.

שרון נסים: בעניין הזה של הקישון, אז יש את האגמים של נשר היום 5% מברווז צחרראש ועוד מינים נדירים, כשהם מגיעים למדינת ישראל הם נמצאים שם, ולכן לא תמיד ולא בכל מקום צריך לקדם אנרגיה מתחדשת, למרות שאני חושבת שאנרגיה שאובה היא אנרגיה מתחדשת.

שרון נסים: בעניין הזה יש ועדות התכנון והממשלה עובדת והמשרד להגנת הסביבה בהחלט מגן ובעניין הזה גם תומך בעמדה שלנו ומציג אותה, אבל בוות"ל, בוועדה לתשתיות לאומיות, המשרד ואנשי הסביבה לפעמים לא בעמדת כוח במסגרת של פעילות תשתיתית ופה המקום אולי באמת להסתכל על ראייה מצרפית, על ראייה כוללת, ששכרנו לא ייצא בהפסדנו, אני חוזרת על אותו משפט, ושבסוף נעשה משהו שיהיה גם לטובת האדם ולא בפגיעה בסביבה ובדורות הבאים.

אורי מקלב: תודה רבה על הדברים.

אורי מקלב: רעות רבי.

רעות רבי: סגן ראש אגף איכות אוויר במשרד להגנת הסביבה.

רעות רבי: שוב, התחלתי בזמן שיצאת להגיד משהו, אבל עוד לפניו אני רוצה לומר שאנחנו כבר עם הפנים קדימה ואנחנו מסתכלים על העמקת היעד במסגרת של תכנית 2050.

רעות רבי: אתה ציינת פה או דיברו פה רק על היעד של 2020, אבל יש לנו כבר יעד ל-2025, זה 13%, ויעד ל-2030 שהוא 17%, ואנחנו כבר עובדים על העמקה של היעד הזה ולכן בהחלט כל השיח פה על התגייסות של הציבור זה דבר שכולנו צריכים לעשות ולא להסתכל על החצים שכרגע משורטטים.

רעות רבי: רציתי לנצל פה את ההזדמנות הזאת ולומר שגם פעולות נלוות או נוספות שאנחנו רוצים להפקת גזי חממה, הנושא של התייעלות אנרגטית, המדינה שמה 300 מיליון שקלים למענקים לתכניות להתייעלות אנרגטית.

רעות רבי: זה יוצא בארבע פעימות, הפעימה הראשונה כבר הסתיימה, זאת אומרת שהתקציבים ניתנו לפרויקטים, הפעימה השנייה נמצאת בעיצומה ולכן כל מילה שתצא מהחדר הזה ותעבור לעוד אנשים, עד ה-25.6 זו הזדמנות להגיש בקשות דרך האתר של משרד הכלכלה, של תכנית מענקים, וזאת באמת הזדמנות לנצל את המימון הממשלתי הזה ולאפשר לתכניות כאלה להתקדם.

רעות רבי: פרויקטים דומים שעשינו, זה היה מתקציבים אחרים, מתקציבי קק"ל, כמו תכנית 'קק"ל לנשום' וגם 'שכונה טובה, מביאים עוד דוגמה של רשות שאני רוצה להעלות פה, עיריית דימונה, שמכמה הזדמנויות כאלה זיהתה תקציבים שהממשלה נותנת ובשנה הבאה היא אמורה להיות כבר באפס תקציב לצריכת חשמל.

רעות רבי: זה גם התייעלות אנרגטית, גם אנרגיות מתחדשות ולדעתי זה מודל - - -

אורי מקלב: יפה מאוד.

אורי מקלב: אי אפשר להגיד שלא נעשה שום דבר.

אורי מקלב: זה רק עושה תיאבון.

אורי מקלב: עוד דובר, ליאל בירן.

ליאל בירן: תודה רבה, אני מברך על הדיון הזה.

ליאל בירן: אני אציג את עצמי, אני מהאזרחים הפשוטים, אני מורה ואיש חינוך, אני גר בכפר סבא, נחשפתי לנושא הזה ופעיל בו במידת האפשר כבר שנים.

אורי מקלב: כפר סבא דומיננטית.

ליאל בירן: כן.

ליאל בירן: אני באמת רוצה להזכיר את העניין הזה, עוד רגע.

ליאל בירן: מזה שנים אני חושב על התקנת פאנלים סולריים על הגג ובאמת נתקלתי בדיוק - - - בעצם אני מדבר כדי להמחיש שוב ואולי להאיר דברים קצת אחרת, בחוויה האישית שלי בעניין הזה שבאמת כמה שנים כבר רוצה לעשות את זה ונתקל בחוסר הבנה בתחום.

ליאל בירן: זה לא כמו שיפוצניק או נגר, כשרוצים אותו, אז שואלים חבר 'אתה מכיר?' ומפנים אותך או יש אתרים של דירוג וכו'.

ליאל בירן: זה נושא חדש, לא מוכר, יש זרות, ואני הרגשתי את זה ואז מאוד עזר לי שיש פרויקט.

ליאל בירן: אני נכנסתי דרך 'חדש תחת השמש', אני כנראה הבית הראשון בכפר סבא, אם הבנתי נכון, ששם גג סולרי ואני מאוד מברך - - -

אורי מקלב: אולי יהיה שלט, בעוד הרבה שנים, שאתה הבית הראשון.

אורי מקלב: קח את זה בחשבון.

ליאל בירן: אז על הפרויקט הזה ועל 'מאה אלף גגות סולריים' ודברים כאלה, נראה לי שזו דרך מאוד חשובה כדי לאפשר לאנשים להתגבר על הזרות הזו ועל ההתמודדות באמת עם הרבה פרמטרים - - -

אורי מקלב: בחלק הכלכלי, מה אתה יכול להגיד לנו?

ליאל בירן: אז יפה שאתה שואל, באמת זה אחד הדברים שאותי - - -

אורי מקלב: זה אחד הדברים שאנשים, אולי זה מביא אותם לדבר, אחרי זה כשנכנסים לתוך העניין הזה, יכול להיות שזה כבר עוד דברים של ערכים, אבל נניח שזה מתחיל שלא לשמה, גם אם מתחיל בחלק הכלכלי, מה המשמעות של זה?

ליאל בירן: אצלי זה התחיל יותר מהצד הערכי אידיאולוגי, אבל בכל זאת הנושא הכלכלי הוא חשוב וספציפית אני, בנוסף להיותי שכיר אני גם עוסק פטור ואני עד היום מסתבך ולא מבין גם את חשבונות החשמל שאני מקבל וגם נדרש לשלוח חשבוניות.

ליאל בירן: בנוסף לצריכה וכו' יש המלצת חשבון, שלקח לי זמן להבין מה ממליצים לי - - -

אורי מקלב: הנה כאן בוועדה הצפנו נושא שצריך לפתור אותו.

אורי מקלב: אני בטוח שאחרי הוועדה, מישהו יקבל על עצמו באמת לטפל בזה.

אורי מקלב: יש כאן איזה לאקונה מסוימת שאנחנו מרגישים, איזה חסם מסוים, שאנחנו חייבים לטפל בו.

אורי מקלב: אני חושב שאפשר, זה לא דבר שבשמים.

אורי מקלב: אני חייב לעבור ליצחק מימון והדוברת האחרונה אורנה בר לב.

אורי מקלב: רגע, הנערים החמודים, אתם רציתם להגיד משהו?

תלמיד: לא.

אורי מקלב: מאיפה אתם?

תלמיד: תל אביב, מצוות אקלים במגמה ירוקה.

אורי מקלב: ובאתם ליום הזה לכנסת?

תלמיד: לגמרי.

אורי מקלב: קיבלתם שחרור מבית הספר?

אורי מקלב: היה קשה?

תלמיד: אתה יודע, בשלב הזה בשנה לומדים חלקית.

צור משעל: ראיתי אותך בכמה כנסים, אתה מנהיג אקלים רציני.

קריאה: זה כיף לראות בני נוער באים.

אורי מקלב: באיזה כיתה אתה?

תלמיד: אני ב-י"ב ובן דוד שלי שנה מתחתיי, אנחנו פעילים כל השנה בצוות אקלים בשביל לקדם את המדיניות, בשביל להגדיל את ה - - -

אורי מקלב: בתוך המסגרת הבית ספרית?

תלמיד: לא, במסגרת של הארגון.

אורי מקלב: בתוך בית הספר?

תלמיד: לא, בית הספר זה לא קשור כל כך, עדיין, לצערי.

אורי מקלב: אם הנציגה של משרד החינוך, אם חני תיקח את זה, אתה חושב שייענו לה, ייענו בבית הספר?

תלמיד: אני חושב שצריך לעבוד על זה ויהיה, לגמרי.

אורי מקלב: לפני שאתה מציין את בית הספר, אולי חני, אולי הם ירוויחו השנה.

חני פלג: אנחנו נדבר אחר כך ואני אקדם את זה.

אורי מקלב: יש פרויקטים, לא פרויקט מסוים, זה יכול להיות בהרבה תחומים.

אורי מקלב: אין דבר כזה שזה לא יעניין.

חני פלג: יש לנו הרבה מאוד רעיונות, תכניות.

אורנה בר לב: אני אעשה קצר.

אורנה בר לב: שמי אורנה בר לב, אני פעילה סביבתית עם הרבה מאוד ארגוני סביבה במפרץ חיפה.

אורנה בר לב: בתחילת הישיבה דיברו על הנושא של משבר המים, דיברו על הנושא של התייבשות, דיברו על הנושא של התפלה, עכשיו אני רוצה להעלות את החיישנים.

אורנה בר לב: זה ידוע שנחשפו מתכות כבדות וחומרים מסרטנים אחרים כמו דיאוקסינים ו-PCB, שהם חומרים סופר מסרטנים, הם נחשפו באזור האקולוגי בתל שקמונה והמתכות הכבדות נחשפו בדגים במפרץ חיפה.

אורנה בר לב: ולא בדיוק מנטרים את הדברים האלה בשום מדיום כמו שצריך בארץ, וגם חומרים מסרטנים אחרים.

אורנה בר לב: זה אומר שכנראה במי הים יש חומרים מסרטנים מפליטות תעשייה באזורים תעשייתיים, אז השאלה היא מה קורה בדיוק עם המים המותפלים.

אורנה בר לב: יכול להיות שאנחנו שותים מים מותפלים עם מתכות כבדות?

אורנה בר לב: יכול להיות?

אורנה בר לב: או עם דיאוקסינים?

אורנה בר לב: צריכים לבדוק את הנושא הזה.

אורי מקלב: אני מוכן שתפני אליי בעניין הזה, אני אפנה בשאילתה לשר, שאילתה ישירה.

אורנה בר לב: אוקיי.

אורנה בר לב: אבל יש לי משהו קטנטן בקטע של הסולרי.

אורנה בר לב: ברגע שמספרים על הנושא של העלויות, מתוך זה שדוד שלי כן עשה מערכת סולרית אצלו בבית, אז השאלה אם גם מכניסים טוב טוב את הנושא של התחזוקה, כי הנושא של העלויות של התחזוקה הוא גם משמעותי.

אורנה בר לב: וכשמדברים על הנושא של ועד הבית, כי המוקש שלנו זה הבתים המשותפים, אז זה לא רק ההוצאות של ועד הבית, יש ועדי בתים שמשלמים 200 שקל, 100 שקל, 300 שקל, זה באמת לא הרבה ואז זה לא כדאי, אבל יש בתים בינוניים כאלה שיש להם הוצאות שוטפות, פה צריכים לתקן את המעלית, כמה עשרות אלפים, פה צריך לתקן את הגג, עוד כמה עשרות אלפים, אז אולי גם להוצאות שהם לא ועד בית.

אדם קרומר: בהסדרה החדשה אפשר לחלק רווחים.

אורנה בר לב: שזה יכסה רק את ההוצאות של הבניין.

אדם קרומר: כסף לחשבון.

צור משעל: אני רק רוצה להגיד דבר אחד, רעיון פשוט, כל מי שמקים בניין או בניינים קיימים שהם מבני ציבור, בתי ספר זו דוגמה מצוינת, בתי חולים, יש כבר הרבה מבנים בישראל שיש עליהם מערכות סולריות, מה שצריך להוסיף עכשיו זה מסך או איזה שהיא תצוגה מאוד כיפית ומזמינה, שאנשים יוכלו לראות.

צור משעל: מאות אלפי אנשים עוברים בכל בניין כזה כל שנה, לראות כמה חשמל מיוצר, כמה חשמל סולרי, מה זיהום נחסך וכמה כסף נחסך.

צור משעל: צעד מאוד פשוט ומאוד זול, שמערב את הציבור.

אורנה בר לב: על צג אלקטרוני כזה.

צור משעל: ודבר אחרון.

צור משעל: אני מרים את הכפפה, למי שרוצה להמשיך את הדיאלוג הזה, לא מספיק שנעשה את זה פעמיים בשנה בכנסת, כל מי שרוצה להיות מעורב, גם בכובע שלי ב'אקולנוע', גם ב'מאה אלף גגות סולריים', בקיצור, צור משעל, אני מוכן לארגן המשך של הדיאלוג על איך עושים קמפיין אפקטיבי.

אורי מקלב: צור משלו קיבלנו.

אורי מקלב: לא ב-א', ב-ו'.

צור משעל: תודה.

אורי מקלב: אני קודם כל מודה לכם מאוד.

אורי מקלב: מהזמן שאני רציתי לסכם, תרמתי את זה לכם, כל מי שהיה רשום אצלי קיבל רשות דיבור, עשיתי מאמץ בעניין הזה.

אורי מקלב: חרגנו גם מהזמן שהיה מוקצב לישיבה הזו, רק בגלל שאני רואה קודם כל חשיבות לעניין ואני מעריך גם אתכם כאנשים שפועלים בעניין הזה.

אורי מקלב: אני רואה בזה משהו שהוא מהותי, כמו שאמרתי, בערך, זה לא רק הנושא הכלכלי.

אורי מקלב: הנושא הכלכלי, יכול להיות שזה טריגר לעניין לאנשים מסוימים, ואחרי זה צריך להיסחף לתוך העניין, להאמין בנושא.

אורי מקלב: זה באמת גם מעורר הערכה, לכל מי שפועל, לכל מי שעושה ולמודעות ועוד נושאים שאנחנו כאן הצפנו, אני לא אחזור על כולם.

אורי מקלב: אני אומר, בסיכום, ראינו כמו בהרבה דברים, אבל במקרה הזה זה יותר בולט, את חצי הכוס המלאה, אנחנו נמצאים במקום אחר ממה שהיינו בעבר, הלכנו כברת דרך, אבל עדיין חצי הכוס הריקה היא גדולה ועמוקה ויש לנו עוד מה לעשות ולשפר.

אורי מקלב: אנחנו נלווה את הנושא הזה, אני לא חשבתי שזה יהיה מעניין, הייתי יכול לתת יותר לכל אחד להרחיב.

אורי מקלב: כשבאנו לכאן לדון חשבתי על כמה נוכל להתרחב ובאמת העלינו סוגיות, העלינו בעיות, יש הרבה מה לשאול, מה לעשות, אנחנו נמשיך בנושא הזה ואנחנו נקדם אותו.

אורי מקלב: תודה לכם, שיהיה לכם יום סביבה טוב ומוצלח.