ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 639, 2018-06-11 10:00

מירב בן ארי: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

מירב בן ארי: היום 11.6.2018, כ"ח בסיוון.

מירב בן ארי: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, על סדר-היום: הצעת חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, שלי ושל חברי כנסת אחרים.

מירב בן ארי: מוזגה עם הצעת חוק 4455.

מירב בן ארי: ננהל דיון – נעבור סעיף-סעיף, נשמע את כל מי שרלוונטי.

מירב בן ארי: נתחיל בהקראה.

מירב בן ארי: בחוק הזה נמצא פה היום על השולחן כהכנה לקריאה שנייה-שלישית, וכל מי שנמצא – אני שמחה שזה פורום מצומצם – כל מי שרלוונטי נמצא פה, ונשמע את כולם.

מירב בן ארי: המטרה שלי היא להקריא סעיף – לדון בו, סעיף – לדון בו.

מירב בן ארי: אני מקווה שנגיע כולם להסכמות בעניין החוק, ונתקדם, כי זה חוק חשוב.

מירב בן ארי: שבוע שעבר היה כאן יום סטודנט – מאוד מוצלח – גם בוועדות הכנסת, גם בשדולה, גם במליאה.

מירב בן ארי: אבל אחד הנתונים שהציג הדוח של הסטודנטים הוא גם לגבי המעורבות של המכללות והאוניברסיטאות עצמן בקידום המעורבות החברתית – ראינו את המספרים הנמוכים, אבל גם ראינו את המספרים הנמוכים אצל הסטודנטים עצמם.

מירב בן ארי: זה סוג של ביצה ותרנגולת – ניתנה מספיק תשתית בקמפוס?

מירב בן ארי: מצד שני, האם הסטודנטים עצמם מעורבים?

מירב בן ארי: הנתונים הראו מספרים נמוכים, ולכן אני חושבת שעוד יותר יש חובה עלינו בחוק הזה לקדם את הנושא, וכמובן ההתייחסות החשובה לסטודנטים במילואים, שבמוסד אקדמי אחד מקבלים יחס, ובשני – לא.

מירב בן ארי: לכן אנו רוצים ליישר קו ולתקן את זה.

מירב בן ארי: אני רוצה להתחיל בהקראה של הסעיף הראשון.

מירב בן ארי: יש לפני ההקראה הערות חשובות?

מירב בן ארי: בבקשה.

דבורה מרגוליס: דבורה מרגוליס, ראש מינהל ור"ה.

דבורה מרגוליס: מייצגת כאן את ועד ראשי האוניברסיטאות.

דבורה מרגוליס: אני הנציגה היחידה שהוחלט לשלוח לכאן, והתבקשתי להקריא ממש בקצרה את הדברים הבאים, שזו העמדה – המכתב הזה מופנה מהרקטורים, אבל משקף כמובן את עמדת כל ראשי האוניברסיטאות.

דבורה מרגוליס: אנחנו פונים אליכם מתוקף תפקידנו כרקטורים של אוניברסיטאות המחקר בישראל.

דבורה מרגוליס: במסגרת תפקידנו, אנו אמונים על הניהול האקדמי של המוסדות שבהם אנו מכהנים.

דבורה מרגוליס: אנו פונים אליכם כדי להתריע על הפגיעה החמורה בחופש האקדמי של המוסדות להשכלה גבוהה, שעלולה להיגרם אם תיחקק הצעת החוק שבנדון, וקוראים לכם להימנע מלקדם את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

דבורה מרגוליס: הצעת החוק נועדה לכפות על המוסדות להשכלה גבוהה להכיר בנקודות זכות בגין פעילות לא-אקדמית של הסטודנטים – פעילויות התנדבות ושירות מילואים.

דבורה מרגוליס: אין מחלוקת בדבר החשיבות הרבה של הפעילויות האמורות, ואנו גאים בכך שציבור הסטודנטים באוניברסיטאות הוא המוביל מקרב החברה בישראל הן בהתנדבות לפעילות התנדבותית משמעותית והן בשירות מילואים אינטנסיבי, להגנה על החיים של כולנו.

דבורה מרגוליס: בהתאם לכך, כל האוניברסיטאות נוקטות בצעדים רבים לעידוד פעילויות אלה ולסיוע לסטודנטים שמשרתים במילואים.

דבורה מרגוליס: למוסדות האקדמיים השונים מדיניות שונה בכל הקשור לדרכים המתאימות לכך, כל מוסד בהתאם למכלול ההיבטים הקשורים לפעילות בו, לתרבות הארגונית הנוהגת בו, לעמדת אגודת הסטודנטים במוסד ועוד.

דבורה מרגוליס: בעקבות פנייתו של שר החינוך אל נשיאי האוניברסיטאות חודשים מספר, הודיעו ראשי כל המוסדות בור"ה כי כל מוסד ינקוט בצעדים למתן הכרה בנקודות זכות בגין פעילות ציבורית מסוגים שונים, לרבות שירות מילואים.

דבורה מרגוליס: ביסודו של ההסדר הכרה בחשיבות הותרת חופש פעולה למוסדות להחליט באשר לאופן ההכרה בפעילות כאמור, תוך הימנעות מהחלת הסדר אחיד ומכפייה שלטונית של דרך הפעולה בנושא.

דבורה מרגוליס: ההסדר שנקבע הוא ביטוי לאסדרה עצמית, שיש לו יתרונות רבים.

דבורה מרגוליס: נכונות זו של המוסדות להחיל הסדר כאמור היא שעמדה ביסוד העמדה אחידה, שהיא יוצאת דופן, של כל הגורמים הרלוונטיים, בהתנגדות נחרצת לקידום החקיקה הנדונה.

דבורה מרגוליס: בדיון שהתקיים בוועדת החינוך לפני שבועות אחדים במסגרת הכנת הצעת החוק לקריאה ראשונה, ביטאו את העמדה שאין לקדם את הצעת החוק הזו הגורמים הבאים: נציגי משרד המשפטים, נציגי המועצה להשכלה גבוהה, נציגי ועד ראשי האוניברסיטאות, יו"ר אגודת הסטודנטים הארצית ואפילו נציג צה"ל שמופקד על הטיפול בחיילי המילואים.

דבורה מרגוליס: למיטב ידיעתנו, עמדה אחידה זו עומדת בעינה גם כיום.

דבורה מרגוליס: ההצלחה המופלאה של האקדמיה הישראלית, הצלחה שתרמה ותורמת רבות למדינת ישראל ואשר יש לה מניות רבות בהישגים הנהדרים של המדינה לאורך שבעים שנותיה, נבעה במידה רבה משילוב של תמיכה ציבורית נדיבה בפעילות המוסדות עם הכרה בחופש האקדמי של המוסדות.

דבורה מרגוליס: החופש האקדמי אינו מוחלט, אך ניתן להגבילו רק כאשר הדבר נחוץ לקידום אינטרס ציבורי חשוב, ואף זאת יש לעשות באמצעות הגוף שנוסד למטרה זו ממש – המועצה להשכלה גבוהה.

דבורה מרגוליס: בהקשר הנוכחי, אין כל הצדקה להתערבות כה בוטה של הכנסת בחופש האקדמי של האוניברסיטאות, תוך התעלמות מעמדתם של כל הגורמים המקצועיים.

דבורה מרגוליס: אין כל צורך בחוק הנדון, הוא קובע תקדים מסוכן של התערבות חמורה של הכנסת בתכניות הלימודים במוסדות להשכלה גבוהה, יש בו עקיפה שלא לומר איון, סירוס של המועצה להשכלה גבוהה.

דבורה מרגוליס: הצעת החוק פוגעת עמוקות בחופש האקדמי, וזאת ללא הצדקה עניינית כלשהי.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: אני רוצה להתחיל בהקראה.

מירב בן ארי: תעירו בבקשה לגופו של כל סעיף.

מירב בן ארי: בבקשה, גברתי היועצת המשפטית.

מירב ישראלי: הצעת חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018‏.

מירב ישראלי: 1.

מירב ישראלי: הגדרות.

מירב ישראלי: בחוק זה – "חוק המועצה להשכלה גבוהה" – חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958.

מירב ישראלי: "מוסד להשכלה גבוהה" – מוסד שקיבל הכרה לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: כאן יש הערה, שמוסד שקיבל הערה זה מוסדות שקיבלו הכרה קבועה – זה לא כולל את כל המוסדות.

מירב ישראלי: זה לא כולל מוסדות שקיבלו אישור זמני לפי סעיף 21, ואת המוסדות ביהודה ושומרון, לפי סעיף 28, עד עוד כשנה מהיום – אז הם ייכנסו לסעיף 9 בכל מקרה.

מירב ישראלי: השאלה, אם את רוצה להרחיב את זה.

מירב בן ארי: זה בסדר.

מירב ישראלי: רק כך?

מירב ישראלי: אוקיי.

מירב ישראלי: "המועצה להשכלה גבוהה" – המועצה להשכלה גבוהה שהוקמה בחוק המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: "נקודות זכות" – נקודות זכות לקראת תואר אקדמי; "סטודנט" – תושב ישראל או אזרח ישראלי הלומד תכנית לימודים מלאה לקראת קבלת תואר אקדמי ראשון במוסד להשכלה גבוהה; "שירות מילואים" – כהגדרתו בחוק שירות המילואים, התשס"ח–2008.

מירב ישראלי: "השר" – שר החינוך.

מירב ישראלי: כאן יש, אני מבינה, החלטה של ועדת שרים – לגבי שירות מילואים.

מירב ישראלי: תציגו אותה.

מירב בן ארי: הערות לסעיף 1?

הדיל יונס: אני מזכירה שוועדת שרים לחקיקה תמכה בהצעת החוק בכפוף למספר תנאים – אחד מהם, ששירות מילואים יוגדר בהצעת החוק, כדי ליצור אחידות מסוימת – כדי שלא עבור יום מילואים אחד סטודנט יקבל שתי נקודות זכות.

מירב בן ארי: זה יהיה מוגדר בחקיקה.

מירב בן ארי: את צודקת.

מירב בן ארי: נגדיר את זה.

מירב בן ארי: עוד הערות לסעיף 1?

30696: רם שפע, יושב-ראש התאחדות הסטודנטים.

30696: בעניין סטודנטים הנדסאים – לא חשבנו על זה לפני, אבל כתוב בנקודות זכות: נקודות זכות לקראת תואר אקדמי – מה שאומר שכל הסטודנטים מההשכלה הטכנולוגית לא נכללים, ונראה לי שזו הזדמנות טובה דווקא.

מירב ישראלי: יש עוד סטודנטים שלא נכללים, שנכללים בחוק זכויות הסטודנטים כמו מכללות להוראה, שאינן אקדמיות, כמו מוסדות לאומנות.

מירב ישראלי: יש עוד כמה.

מירב ישראלי: החוק הזה אמור לחול רק באקדמיה.

מירב ישראלי: זו שאלה אחרת, אם מרחיבים אותו למוסדות על-תיכוניים נוספים.

מירב בן ארי: השאלה, נכון שזו הזדמנות- - -

30696: אפשר להוסיף רק אותם, ולא לעשות את הפרשנות המורחבת של סטודנט.

מירב בן ארי: השאלה למה לא פשוט לרשום תואר אקדמי או תואר בהנדסה.

30696: זה לא תואר.

30696: לימודי הנדסאי.

יעל טור כספא: יעל טור כספא, היועצת המשפטית של מל"ג.

יעל טור כספא: למה לא לעשות את ההגדרה באופן קוהרנטי כמו בחוק זכויות הסטודנט?

יעל טור כספא: חבל שיהיו חוקים שונים עם הגדרות שונות.

מירב ישראלי: אין מניעה, רק לא הזמנו לישיבה את כל האנשים שזה נוגע להם, כמו מה"ט, כמו מוסדות לאומנות, כמו מוסדות להכשרת מורים שאינם אקדמיים.

מירב ישראלי: לא יושבים פה אנשים שצריכים ליישם את הדבר זה.

מירב בן ארי: הבעיה, שהמכללות להנדסה לא כפופות אליכם.

יעל טור כספא: אבל לפחות בהשכלה גבוהה, כפי שאמרה קודם מירב ישראלי, גם בהשכלה גבוהה, בכל החוקים נכללים גם מוסדות להשכלה גבוהה בהיתר, נכללים גם המוסדות להשכלה גבוהה בשטחי יהודה ושומרון.

30696: יש אפשר לעשות את זה ולעדכן, לקבל חוות דעת?

30696: אמנם אפשר לצאת לפרשנות מרחיבה, אבל אני חושב שההנדסאים בהקשר הזה הם הכי רלוונטיים, יותר מהשאר.

יעל טור כספא: השכלה הנדסית היא לא השכלה גבוהה.

מירב ישראלי: זה לא בלתי-אפשרי, אבל גם לגבי מה"ט, אם אנחנו עושים את זה, בלאו הכי צריך לעשות עוד ישיבה ולהזמין אותם, אבל אני חושבת שאם כבר מרחיבים, צריך לומר למה הם ולא הם.

מירב ישראלי: כבר נעשה את ההגדרה לפי חוק הסטודנט - נזמין את כל המוסדות.

מירב בן ארי: ההגדרה היום של הסטודנט היא לא לפי חוק זכויות הסטודנט; היא לפי מה שהגדרנו כאן – הגדרה ספציפית לחוק הזה.

מירב ישראלי: נכון.

מירב ישראלי: זה אמור לחול רק על מוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: רק תואר ראשון.

מירב בן ארי: אני מציעה, שנשאיר את זה כרגע לתואר אקדמי ראשון.

מירב בן ארי: אנחנו נשלח בעיקר למה"ט ולמכללות האחרות, שלא נמצאות, בקשה להתייחסות שלהם.

מירב בן ארי: נחכה להתייחסות שלהם בעניין.

מירב בן ארי: אם תהיה התנגדות או כל התייחסות שהיא, שהם יבואו כאן לדיון.

מירב בן ארי: אם לא, נשאיר את זה כך.

מירב ישראלי: נראה לי שכדאי לקבוע עוד דיון, ולהזמין אותי, שיוכלו לדבר, אם בלאו הכי את רוצה לתת להם אפשרות להתייחס.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: אי משאירה את זה רגע פתוח, ונחזור לזה בסוף.

מירב בן ארי: בבקשה.

יעל טור כספא: אני בכל זאת רוצה לחזור ולבקש שההגדרה לפחות לגבי מוסדות להשכלה גבוהה תהיה קוהרנטית עם חוקים אחרים.

יעל טור כספא: אין שום סיבה לעשות הבחנה גם לפי החוק, מי שהוא בעל תואר ראשון, זה זהה – דין התארים הוא זהה, ולכן אין מקום להבחנה בין מוסדות להשכלה גבוהה שהם בהיתר, הכרה או מוסדות בשטחי יהודה ושומרון, שמקבלים הכרה בתואר של המל"ג.

יעל טור כספא: אין חוק אף שמבחין ביניהם.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: אנחנו משאירים את זה עכשיו, מתוך מטרה לעשות כאן את ההגדרה הרחבה, כמו כל החוקים האחרים שחלים על סטודנטים, אבל בשביל לעשות את ההחלה, אנחנו צריכים את ההתייחסות שלהם.

מירב ישראלי: הם מיוצגים גם בגופים.

מירב בן ארי: אז למה צריך לעשות זימון לדיון?

מירב ישראלי: זה שני דברים שונים.

מירב ישראלי: בעיקרון, לגבי ההרחבה של ההגדרה לגבי מוסד להשכלה גבוהה, אין בעיה לעשות את זה; זה כמו כל החוקים – הגופים שנמצאים פה, אני משערת, מייצגים את כל המוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: זה אין בעיה - אפשר להחליט על זה.

מירב ישראלי: הדבר השני, של ההרחבה למוסדות על-תיכוניים שהם לא אקדמיים, שהם לא נותנים תואר ראשון - גם זה דורש תיקונים בסעיפים נוספים בהתאמה למה שהם מלמדים או למה – אנחנו צריכים לשאול אותם.

מירב ישראלי: אולי הדברים שכתובים פה, לא רלוונטיים להם.

מירב ישראלי: זה משהו שצריך לקיים לגביו דיון נפרד, עם הגורמים הרלוונטיים, בגדול.

מירב ישראלי: זה שני דברים שונים.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: זה נראה לי קצת מוזר.

מירב ישראלי: בעיקרון חוקים של השכלה גבוהה נוגעים רק למוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: ברגע שאנחנו רוצים להרחיב – כמו בחוק זכויות הסטודנט – שרצו לתת את הזכויות של סטודנטים גם למוסדות על-תיכוניים נוספים, שזה לא תאים לכל מוסד – יש מוסדות שעובדים דומה, אבל אז צריך לדבר אתם, ולראות מה מתאים להם ומה לא, ולשמוע.

מירב בן ארי: נשלח להם, ויהיה דיון בשבוע הבא, ואם לא יהיה דיון, אנחנו מתקדמים לפי הגרסה המורחבת.

מירב בן ארי: נמשיך.

מירב ישראלי: שירות מילואים – את רוצה כאן להתייחס להגדרה?

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: היא רוצה שנגדיר פה בדיוק את המינימום ימים?

מירב ישראלי: מה אמרו בוועדת שרים?

מירב בן ארי: הגענו להסכמה של 14.

דבורה מרגוליס: שוב, מור"ה, בנקודה הזאת רק לציין שהמתווה שהוסכם עם שר החינוך לפני שלושה חודשים כבר - נאמר במפורש שהמינימום יהיה 18 ימים בשנה.

מירב בן ארי: דיברתי עם שר החינוך והוא אמר שזה 14.

מירב בן ארי: זה הסיכום.

מירב בן ארי: אם את יודעת משהו אחר, את מוזמנת לדבר אתו.

דבורה מרגוליס: יש פה נייר, שאפשר להראות מה נכתב.

מירב בן ארי: דיברתי אתו הבוקר.

מירב בן ארי: המינימום יהיה 14.

מירב בן ארי: אם את אומרת שיהיה 18, תני לי בבקשה משהו שיסתור את מה ששמעתי הבוקר.

דבורה מרגוליס: יש פה נייר שנשלח ב-8 במרס.

מירב בן ארי: מאז 8 במרס עבר קצת זמן.

דבורה מרגוליס: נכון, אבל לא קיבלנו שום התייחסות לזה שהמספר הזה לא תקף.

דבורה מרגוליס: זה היה הסיכום אפילו המפורש עם לשכת שר החינוך – 18 ימים בשנה, כשכל מוסד יקבע את המינימום הסמסטריאלי או השנתי שלו.

דבורה מרגוליס: לדוגמה, רק לסבר את האוזן, הטכניון, שעוד לפני קבלת החוק הזה, מזה שנים נותן את הנ"זי למילואימניקים, הקביעה אצלו היא 21 יום בשנה.

דבורה מרגוליס: הרצף המזכה הוא 15 ימים בסמסטר, כלומר סטודנט שמפסיד שבועיים רצופים עקב מילואים מקבל את ההטבה הזו.

דבורה מרגוליס: זה רק הגיוני.

דבורה מרגוליס: 14 או 10 ימים בשנה זה כיום בחודש, אז תחשבו, מה זה אומר מול קבוצה שעושה פעילות חברתית וקהילתית, משקיעה רבות בשבוע – לא נשמע הוגן.

דבורה מרגוליס: רק אמרתי.

מירב בן ארי: אנחנו יודעים שהסכמה – נעשה אתך הסכם, בשביל ההוגנות.

מירב בן ארי: גם ככה אמרנו שנקיים עוד דיון.

מירב בן ארי: לא נצביע היום.

מירב בן ארי: יש לך שבוע – לא אעצור.

דבורה מרגוליס: תודה.

מירב בן ארי: אבל נגדיר פה ימי מילואים.

מירב בן ארי: משרד המשפטים צודקת.

מירב בן ארי: תעשי 14, ואנחנו מוכנים לשמוע.

מירב ישראלי: לדיון הבא אכין את הנוסח עם התיקונים.

מירב בן ארי: בדיוק.

מירב בן ארי: עוד הערות לסעיף 1?

מירב ישראלי: אז זה 14 ימים, ואנחנו לא קובעים רצף.

מירב ישראלי: כל מוסד יקבע את הרצף או את הסמסטר.

מירב ישראלי: אעבור לסעיף 2.

מירב ישראלי: מוסד להשכלה גבוהה יקבע, לאחר התייעצות עם ארגוני סטודנטים, תכנית לשילוב סטודנטים הלומדים בו בפעילות חברתית וקהילתית בהתנדבות ולהכרה בפעילות זו כפעילות המזכה בנקודות זכות, וכן להכרה בשירות מילואים כמזכה בנקודות כאמור; בתכנית ייכללו, בין היתר, הוראות בדבר הכרה בגופים ובארגונים שבהם אפשר יהיה לבצע פעילות חברתית וקהילתית כאמור, מספר שעות ההתנדבות השבועיות שיזכו בנקודות זכות, שירות המילואים שיזכה בנקודות זכות ודרכי הפיקוח על יישום התכנית.

מירב ישראלי: (ב) למוסד להשכלה גבוהה יהיה חופש פעולה לקבוע את התכנית בהתאם לסוגי התואר הראשון הנלמדים בו ולתכניות ההתנדבות הנהוגות בו.

מירב ישראלי: אני אזכיר שהיו שני דברים שאמרנו שנתייחס אליהם עכשיו: הנושא של ארגוני סטודנטים – השארנו את זה פתוח, ואמרנו שנתייחס לאיזה ארגוני סטודנטים – אחרת קשה לדעת עם מי מתייעצים, ושנית, הכנסנו את המילואים – עשינו את המיזוג בין ההצעות, ולא התייחסנו למילואים באופן פרשני.

מירב ישראלי: אמרנו ששני הנושאים האלה, נדון ביניהם בשנייה-שלישית.

מירב בן ארי: בבקשה.

יעל טור כספא: אני חוזרת על העמדה שלנו, שאנחנו חושבים שאין מקום לחייב את המוסדות להכיר בנקודות זכות עבור הפעילויות האלה.

יעל טור כספא: אנחנו חשובים שגם כאן, כמו בסעיף 4, היה צריך לכתוב שהמוסדות יהיו רשאים להכיר בנקודות זכות.

מירב בן ארי: נעשה סדר.

מירב בן ארי: יש חוק.

מירב בן ארי: תבלעו את הגלולה הזאת כבר.

מירב בן ארי: די לומר לא צריך.

מירב בן ארי: תתקדמו עם זה כבר.

מירב בן ארי: אני מ-2015 התקדמתי.

מירב בן ארי: די.

מירב בן ארי: אנחנו נמצאים בדיון שתעירו לגופו של עניין, ובואו ננסה להפיק את המקסימום.

מירב בן ארי: באה דבורה, אמרה: יש לנו משהו אחר – אמרתי: תביאי.

מירב בן ארי: אבל די להתעסק - יהיה חוק.

מירב בן ארי: עכשיו תתקדמו מפה.

מירב בן ארי: תפסיקו לומר לי: חופש אקדמי.

מירב בן ארי: די כבר.

מירב בן ארי: אנחנו בקריאה שנייה-שלישית.

מירב בן ארי: שלוש שנים.

מירב בן ארי: בואו נתקדם, וננסה להקל כמה שיותר על המוסדות.

מירב בן ארי: כי אין לי מטרה פה עכשיו חלילה למרר – אני רוצה לתת פתרונות טובים, הוגנים, רלוונטיים.

מירב בן ארי: די.

מירב בן ארי: שחררו את זה כבר.

מירב בן ארי: בואו נתקדם, ננסה למצוא פתרון, שלפחות יהיה הולם ומתאים לצרכים של המוסד.

מירב בן ארי: לגופו של עניין.

מירב בן ארי: קודם כל, נתחיל מההתחלה.

מירב בן ארי: ארגוני הסטודנטים, לדעתי צריך להיות ארגון הסטודנטים בתוך המוסד עצמו – לא ארגונים ולא התאחדות.

יעל טור כספא: בחוק זכויות הסטודנט יש הגדרה.

יעל טור כספא: אם זה הארגונים שהם בתוך המוסד, קוראים לזה בחוק זכויות הסטודנטים אגודות הסטודנטים.

יעל טור כספא: אם זה הארגון היציג – הארגון היציג.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: נעשה תיקונים.

מירב בן ארי: לכן אתם יושבים פה.

מירב בן ארי: אתם לא פעם ראשונה עושים תיקונים.

יעל טור כספא: אני מציעה שישתמשו במונח כמו שהעברנו בהערות - אגודות הסטודנטים, כמו שכתוב בחוק זכויות הסטודנט.

מירב ישראלי: אז כל מוסד יתייעץ באגודה בתוכו.

יעל טור כספא: באגודה כהגדרתה בחוק זכויות הסטודנט.

מירב ישראלי: ואם היא לא קיימת?

מירב ישראלי: הוא כן צריך להתייעץ עם מישהו?

מירב בן ארי: אם אין, צריך להתייחס עם התאחדות הסטודנטים.

יעל טור כספא: עם ארגונים הסטודנטים הארצי היציג - יש לזה הגדרה בחוק זכויות הסטודנט.

מירב בן ארי: בבקשה.

יעל טור כספא: נושא נוסף – בעצם אין פה שום מגבלה על מספר נקודות הזכות שהמוסד רשאי להכיר בו.

יעל טור כספא: מצד אחד, יש המוסדות והאוניברסיטאות, שאנחנו מכירים את זה, שאם זה יהיה בשיקול הדעת שלהם, הם יכירו בעד מספר נקודות זכות שהוא סביר.

יעל טור כספא: החשש שלנו, שיהיו מוסדות להשכלה גבוהה שיכירו במספר רב של נקודות זכות יותר מדי עבור הפעילות ההתנדבותית, שאנחנו חושבים שזו פגיעה ברמה האקדמית.

יעל טור כספא: לכן אנחנו כן מבקשים להגביל את ההכרה.

יעל טור כספא: אנחנו סבורים שמספיק 2 נקודות זכות סך הכול עבור הכרה.

יעל טור כספא: היינו שמחים אם היתה פה הגבלה על מספר נקודות הזכות.

מירב בן ארי: מה ההגבלה שהצעתם?

יעל טור כספא: אנחנו מבקשים שזה יהיה עד 2 נקודות זכות עבור פעילות התנדבותית, לכל התואר.

מירב בן ארי: אז מראש אנחנו אומרים שזו התנדבות של הסטודנט במהלך – כי קליניקה, למשל, זה 6 נקודות.

מירב בן ארי: מבינה?

מירב בן ארי: אז אנחנו לא רואים את הקליניקות.

יעל טור כספא: זה סעיף 4, למיטב הבנתי.

יעל טור כספא: למיטב ידיעתי, היום מותר להכיר בעד 2 נקודות זכות סך הכול עבור פעילות התנדבותית.

יעל טור כספא: אני חושבת שהקליניקות – הם מקבלים הכרה בהוראה אקדמית, אבל החלק ההתנדבותי הוא בכל מקרה תמיד עד 2 נקודות זכות.

יעל טור כספא: כך זה למיטב ידיעתי.

יעל טור כספא: אני מדברת על כמה מכירים עבור הפעילות ההתנדבותית.

יעל טור כספא: אם יש בזה גם לימודים אקדמיים, זה משהו אחר.

מירב בן ארי: זה צריך להיות 2 נקודות זכות כל התואר לקורס אחד – זו היתה גם הכוונה שלי.

מירב בן ארי: מה עוד?

מירב בן ארי: רק על סעיף 2.

מירב בן ארי: הערת את אגודת הסטודנטים – אם יש ואקום, אמרנו שהולכים לארגון היציג, ושתי נקודות הזכות.

מירב ישראלי: רציתם להעיר משהו על מה זה שיעור המילואים שיזכה בנקודות זכות.

מירב ישראלי: אתם רוצים מעבר ל-14 ימים להוסיף פה משהו?

יעל טור כספא: לא.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: רם שפע, בבקשה.

30696: כמה דברים.

30696: אל"ף, בהקשר למה שיעל התייחסה, בהקשר של קורס, יש פה התייחסות שאינה מקבילה, ונראה לי ששווה להתייחס לזה, בסעיף 4.

מירב בן ארי: נגיע, ואם צריך, נחזור.

מירב בן ארי: כעת רק סעיף 2, לגופו של הסעיף.

30696: בתוך סעיף 2 ולגופו של הסעיף, ברגע שכתובה המילה תוכנית, צריך להסביר מה זה אומר, בגלל שבסעיף 4 כתוב קורס, וזה ייצור התנגשות.

מירב ישראלי: השאלה האם אתה מעיר על זה שזה רק אחד מהם?

מירב ישראלי: או סטודנט זכאי גם לקורס וגם להשתתפות בתוכנית?

מירב ישראלי: זו ההערה?

מירב בן ארי: נגיע לסעיף 4 טנתקן אותו שיתאים לסעיף 2.

30696: טוב.

30696: בנוסף, אני שם את זה כסימן שאלה – לא בטוח שזה דבר שיש לעשות, אבל מי שמכיר לעומק את מה שקורה בתיכונים יודע שהסיפור של מעורבות חברתית הוא מאוד מורכב.

30696: בתיכונים הרבה פעמים יש יחסית זילות במה שנקרא דרישה לעשות מעורבות חברתית, ויכול מאוד להיות – לא בטוח, אני שם כסימן שאלה – שצריך לייצר מצב שיהיה צוות – לא קשור למועצה להשכלה גבוהה, אבל בין המוסדות לארגוני סטודנטים, שיקבע עקרונות לסיפור הזה, כי כפי שיעל אמרה – מוסד יגיד: אני חייב לתת שתי נקודות זכות, הוא יעשה את הדבר הכי מינימלי שיכול, הסטודנטים יסמנו על זה וי, ירגישו שזה שום דבר בשבילם, המוסד ירגיש שעשה מה שצריך, וזה לא יהיה טוב.

30696: שווה לחשוב על זה, אולי לשים קריאה לצוות שיהיה רציני.

30696: שווה להתייחס לזה.

מירב ישראלי: יש פה שתי אפשרויות – אחת, שייקבע על-ידי המועצה להשכלה גבוהה- - -

יעל טור כספא: אנחנו מתנגדים לזה.

30696: אני גם מתנגד לזה.

מירב ישראלי: עוד לא הוצאתי את המילים מהפה.

מירב ישראלי: אני רק אומרת מה האפשרויות.

מירב ישראלי: בעיקרון, כרגע בחוק אין שום פיקוח בעצם על הנושא של איך הדבר הזה מתבצע.

מירב ישראלי: סטודנט יכול ללכת ושיחתמו לו, ואף אחד לא יבדוק שאכן ביצע את הדברים וכו' – זה דבר אחד.

מירב ישראלי: דבר נוסף, שבמוסדות השונים יהיו רמות שונות של פעילויות, שחלקן יהיו ברמה נאותה, וחלקן לא יהיו ברמה נאותה.

מירב ישראלי: השאלה, באיזו רמה אנחנו רוצים גם מבחינת הפיקוח וגם מבחינת האחידות, כלומר עם כל החופש האקדמי, שיהיה משהו אחיד בין המוסדות – מספר ימי מילואים, אבל בצורה אחרת.

מירב ישראלי: אז השאלה, איך אנחנו עושים את זה – אם אנחנו עושים מבנה שהמועצה להשכלה גבוהה יהיו לה לפחות הנחיות כלליות מאוד לגבי התוכנית, או אנחנו משאירים את זה לחופש של המוסדות, ואז יש פחות שליטה.

מירב בן ארי: או נחליט פה במתווה כלשהו של מספר שעות והמקום שבו אפשר – תכף נתייחס גם לעמותות שאפשר להתנדב בהן.

מירב בן ארי: אני לא רוצה להביא את זה למל"ג – גם הם לא רוצים – אני לא שם.

מירב בן ארי: אנחנו צריכים להגדיר את הפורמט, ובסוף אולי לעשות איזשהו פיקוח, אפילו פה להגשת – להבדיל, כמו שאנחנו עושים במעמד האשה, שאנחנו מבקשים דוח מהמוסדות על הטיפול בהטרדות – אולי לעשות דוח לוועדת החינוך פעם בשנה על איך המוסדות האקדמיים - אגב, עשינו את זה לפני שבוע ביום הסטודנט.

מירב בן ארי: הגיעו נתונים, סקר של הסטודנטים.

מירב בן ארי: הם לא שם.

מירב בן ארי: אולי לעשות סעיף שאומר שכל שנה המוסדות יגיעו, נציגי ור"ה וכו' ויגידו על התוכנית שיש בכל מוסד.

יוסי יונה: זה פיקוח בדיעבד.

מירב ישראלי: כיוון שהמוסדות הם בעצם מוסדות פרטיים, במירכאות, הם לא גוף סטטוטורי או משהו כזה, אנחנו לא נוהגים בחקיקה לבקש דוחות מגופים מהסוג הזה.

מירב ישראלי: אפשר אולי לבקש מהמל"ג.

מירב ישראלי: הם גופים דו-מהותיים, נכון, הם מחויבים בכל מיני דברים לפי הפסיקה, אבל אנחנו לא מפקחים עליהם ישירות.

מירב ישראלי: לכן אם אנחנו רוצים דוח, אולי אפשר לבקש מהמל"ג, שירכז עבורנו את הנתונים, ונעשה פעם בשנה ישיבה.

יעל טור כספא: אנחנו לא ניקח אחריות על זה.

מירב ישראלי: אם יהיה בחקיקה, אתם תיקחו אחריות על הנושא הזה.

יעל טור כספא: אנחנו מתנגדים, שהאחריות בנושא הזה לא תוטל עלינו.

יעל טור כספא: זה נושא מאוד עקרוני מבחינתנו.

יעל טור כספא: אפשר לדרוש מהמוסדות – גם בחוק למניעת הטרדות מיניות המוסדות צריכים להגיש דוחות.

מירב ישראלי: אנחנו לא נוהגים לבקש דוחות ישירים מהמוסדות.

מירב בן ארי: גם בהטרדות המיניות – הם לא ממש בעניינים, המל"ג.

מירב בן ארי: אגב, הם קיבלו על זה ביקורת ממבקר המדינה.

מירב בן ארי: ישיבתי בוועדה.

מירב בן ארי: עכשיו יש מישהי שאחראית, שקיבלה מינוי, שזה התקדמות, אבל הדוח- - -

מירב ישראלי: בעיניי לא נכון לנהל את זה מול המוסדות ישירות.

מירב בן ארי: הדוח של מבקר המדינה על המל"ג היה על ההתנערות שלהם מאחריות שלהם על המוסדות.

מירב בן ארי: אני ישבתי בוועדה הזאת.

מירב ישראלי: זה לא נכון שוועדה תפקח ישירות על המוסדות.

יעל טור כספא: לא מתפקידנו לבקש דוחות, ולרכז את הנושא הזה.

יעל טור כספא: מבקשים שזה לא יהיה.

מירב ישראלי: אתם הגוף שמפקח על ההשכלה הגבוהה.

מירב ישראלי: אתם הרגולטור.

מירב ישראלי: אני לא מבינה את זה.

מירב ישראלי: אתם הרגולטור.

מירב ישראלי: הרי הוציאו את זה ממשרד החינוך כדי שיהיה בחוץ ויהיה רגולטור.

יעל טור כספא: מה את רוצה, שנבקש דוח שמה?

מירב ישראלי: נגיד בחקיקה מה יהיה.

יעל טור כספא: אנחנו מתנגדים לעניין האחריות שלנו, ונצטרך לבדוק את זה גם עם הגורמים- - -

מירב ישראלי: אם המחוקק עושה חוק, אני חושבת שחלק מתפקידי הוק הוא לוודא שהוראות החוק מתקיימות.

מירב ישראלי: איך עושים את זה – זו שאלה.

יוסי יונה: אחד החששות שיכולים להיות, שזה בעצם מין מישהו שאומר: השתתפתי בפעילות כזו או אחרת, והמניע בסופו של יום – ואת לא רוצה שזה יהיה, יוזמת החוק, לקבל הקלה, פטור מעוד איזה קורס – מה אכפת לי?

יוסי יונה: הייתי בפעילות כזו או אחרת, ואני פוטר את עצמי מחובות הלימוד.

יוסי יונה: זו יכולה להיות דרך להתחמק.

מירב בן ארי: לא נראה לי.

מירב בן ארי: לעשות התנדבות זה הרבה יותר מורכב מלעשות קורס בתולדות הסינים.

יוסי יונה: אם הוא עושה, ברור.

מירב בן ארי: אבל אתה רוצה שהוא יעשה – זאת מטרת החוק.

מירב בן ארי: מה המטרה – שיעשה עוד קורס בחירה חסר משמעות?

יוסי יונה: החשש הוא שזה יהיה איזה רובריקה ריקה.

מירב בן ארי: אין בעיה, אז בואו נמצא עכשיו את המתווה כדי שזה לא יהיה.

מירב בן ארי: אנחנו אמרנו: מילואים, אמרנו 14, הם אומרים 18 – הגדרנו - זה יהיה ברור.

מירב בן ארי: הסטודנט יידע, המוסד יידע מה חובתו.

מירב בן ארי: עכשיו אמרו: אנחנו רוצים שתי נ"זי לכל השנה – אמרתי שמקובל עליי.

מירב בן ארי: רוצים לכל התואר – אמרנו בסדר.

מירב בן ארי: עכשיו אנחנו מגדירים, איזו פעילות תחשב באמת פעילות התנדבות, ואיך אנחנו מוודאים שהמוסד מדווח למל"ג, שהוא הרגולטור.

יוסי יונה: אני מבין את החשש – חתיכת מנגנון פיקוח ובקרה.

מירב בן ארי: לא חתיכת מנגנון.

מירב בן ארי: האחריות על המוסד לדווח לכם.

מירב בן ארי: למה אני אומרת את זה – כי זה די דומה, שונה, לעניין הטרדות מיניות.

מירב בן ארי: אגב, בדיון האחרון בביקורת המדינה באו פעם ראשונה המוסדות, הרקטורים עצמם.

מירב בן ארי: זה לא היה פה מעולם.

מירב בן ארי: למה – כי המבקר התייאש מהם, אז הם הביאו לכאן את כל המוסדות של ור"ה וור"מ.

מירב בן ארי: הגיעו מכללות – פעם ראשונה שישבו מול שלי הרקטורים, והציגו את הטיפול שלהם בהטרדות מיניות.

מירב בן ארי: אם הגוף יודע מה מצופה ממנו, המל"ג יידע בדיוק מה הוא מדווח לוועדה, ואם זה לא יעבוד, יבואו הרקטורים וידווחו, בדיוק כפי שעשינו בהטרדות מיניות.

מירב בן ארי: ואגב, זה לא עבד כי המבקר מתח עליהם ביקורת, מטעמים ענייניים.

מירב בן ארי: בבקשה.

30696: גם אני מאוד אוהב ללכת לרגולטור בהרבה מאוד מקרים.

30696: אני חושב – בסוף מה שהתחלנו, שהתחיל את הדיון הזה, זה על הנושא של לייצר כפי שאמרת, פורמט שהוועדה תוציא, שיעשה עקרונות.

30696: אם יש לנו דיון בשבוע הבא, בעיניי, אפשר עד אז לייצר איזה מתווה כזה, שיכריח את המוסדות לעמוד במתווה, אבל לא הייתי הולך למקומות של דיווח למל"ג.

30696: זה לא עובד.

30696: זה גורר אותנו לסאגות – אני אומר את זה עכשיו בכובעי גם כחבר מל"ג – לסאגות ארוכות של שנים, של מה להגדיר ואיך להגדיר ומה המוסדות עושים.

30696: אם בחוק יהיה כתוב, מה הם צריכים לעשות - זה מה שהם יעשו.

30696: כמו שמירב אמרה, יש חוק, והם צריכים לעמוד בו.

30696: זה פשוט לא עוד.

מירב בן ארי: אבל הם הרגולטור.

מירב בן ארי: זה המינוי שלהם, להיות הרגולטור.

מירב בן ארי: בכל מקרה אנחנו צריכי להגדיר את הפורמט – זה בטוח.

מירב בן ארי: בבקשה.

יעל טור כספא: אני רוצה לחזור ולומר שכמו שמירב ישראלי פתחה את הדיון הזה ואמרה, המוסדות להשכלה גבוהה הם גופים עצמאיים, ומכוח החוק כך, והם אחראים לעמוד בהוראות חוק.

יעל טור כספא: יש אין סוף חוקים שחלים עליהם – חוק חובת המכרזים, הוראות הממונה על השכר.

יעל טור כספא: הם צריכים לעמוד בכל הוראות החוק.

יעל טור כספא: לא כל חוק שמחיל אחריות על המוסדות, יכול לעבור כאחריות על המל"ג.

מירב ישראלי: דיברתי, ברגע שאנחנו עושים דוח.

יעל טור כספא: ברגע שאתם מעבירים באיזושהי צורה עקיפה, מערבים את המל"ג, המוסדות מפסיקים לקחת אחריות.

יעל טור כספא: זה מה שקרה בחוקים אחרים, וזה לא עובד, כי ברגע שהמל"ג אחראית, המוסדות מצד אחד, אומרים: אין לכם סמכות לאכוף עלנו דברים; אנחנו רק צריכים להעביר לכם דוח, אבל מאותו רגע רק המל"ג רואים אותה כאחראית.

מירב ישראלי: לא נכון.

יעל טור כספא: כן נכון.

יעל טור כספא: אנחנו רואים את זה בדברים אחרים, ואם המל"ג כל היום תצטרך להתעסק בדברים שהם לא אקדמיים, היא לא תוכל להתעסק בעיקר ובתפקידה העיקרי.

יעל טור כספא: לכן אנחנו ממש מתנגדים לזה.

מירב ישראלי: יש לנו ויכוח עמוק מאוד על מה תפקיד המל"ג כרגולטור בהשכלה הגבוהה, וזה צץ שוב ושוב.

יעל טור כספא: מבחינתנו, זו פעילות שאינה אקדמית.

מירב ישראלי: לא אומר יותר מזה.

מירב בן ארי: יש לי עוד שאלה לגבי פעילות שאינה אקדמית.

מירב בן ארי: אם מוסד מאשר לתת נקודות זכות על קורס התעמלות, הוא צריך אישור שלך לזה?

יעל טור כספא: כעיקרון, המועצה מחליטה עד כמה היה מותר להם לתת עבור פעילות התנדבותית.

יעל טור כספא: מה מגבלת נקודות הזכות שמותר לך לתת עבור פעילות שאינה אקדמית, אבל לא נכנסנו אם זו פעילות כזו או אחרת.

מירב בן ארי: לא נכנסת לסוג הפעילות או לטיבה, אבל אמרת למוסד שהוא יכול לתת?

יעל טור כספא: מוסד צריך לתת מינימום של נקודות זכות.

יעל טור כספא: אנחנו מאשרים לו תוכניות לימודים.

יעל טור כספא: הוא רוצה להוסיף עוד נקודות זכות, ולחייב את הסטודנטים שלו- --

מירב בן ארי: את לא נכנסת לרמת הפילאטיס?

לילך חייבי מנחם: זה קיים כיום.

מירב בן ארי: זה לא קיים בהמון, אבל זה קיים.

מירב בן ארי: בבקשה.

אלון שוורצר: אלון שוורצר, אם תרצו.

אלון שוורצר: אחזור להתחלת הסעיף.

אלון שוורצר: חלק גדול מהאוניברסיטאות מכירים בתאים סטודנטיאליים – יש להם תקנון, 100 חתימות, 30 חתימות, ומכירים בהם.

אלון שוורצר: יש להם קשר עם דיקן הסטודנטים.

אלון שוורצר: אני חושב שיש מקום גם לתאים הסטודנטיאליים שמוכרים על-ידי אוניברסיטאות, גם להתייעץ אתם, ולא רק עם אגודת הסטודנטים.

מירב בן ארי: לא רלוונטי.

מירב בן ארי: יש נציגים, נבחרו על-ידי הסטודנטים.

מירב בן ארי: הם ינהלו את המשא ומתן.

מירב בן ארי: עם כל הכבוד, התא, ולא משנה איזה תא הוא – גם תא כולנו – לא מייצג את כל הסטודנטים בקמפוס.

מירב בן ארי: לכן היו בחירות.

מירב בן ארי: בחרו יו"ר וסגנים, והם ינהלו את העניין מול המוסדות.

מירב בן ארי: בבקשה.

אלון שוורצר: עוד הערה שרלוונטית לפה וגם לסעיף 4, אם צריך להגדיר מה זה גופים חברתיים.

מירב בן ארי: עוד לא הגעתי לשם.

אלון שוורצר: טוב.

אלון שוורצר: ועוד הערה - אני חושב שבגלל שלסטודנט רגיל יהיה סעיף 4 של הקליניקות וכל מיני השתלמויות, שהוא יכול לעשות עוד נקודות זכות, דווקא לשירות מילואים לא הייתי מגביל את זה ל-2 נקודות זכות אלא ל-4, אבל אולי שם רף יותר גבוה – לאו דווקא 14 ו-14 או 18 ו-18; אולי איזה רף יותר גבוה למי שיהיה זכאי ל-4 ו-3 בתואר, רף מאוד גבוה, כי הוא אולי לא יוכל ליהנות מכל הקליניקות וכאלה, אז אולי מדרגה נוספת.

אלון שוורצר: זה הכול.

מירב בן ארי: גם מילואימניק יכול לעשות קליניקה.

מירב בן ארי: הכול בסדר.

מירב בן ארי: ראיתי הרבה סטודנטים כאלה, שעושים את שניהם.

מירב בן ארי: בבקשה.

לילך חייבי מנחם: לילך חייבי מנחם, יושבת-ראש האגודה של האוניברסיטה הפתוחה.

לילך חייבי מנחם: אשמח שתהיה הרחבה לגבי התייעצות עם ארגוני הסטודנטים – אתם מגדירים שזה אגודות או התאחדות, אם אין אגודה.

לילך חייבי מנחם: הייתי שמחה שיהיה פרק זמן של פנייה רשמית.

לילך חייבי מנחם: אנו באגודה עושים את הפעילות ההתנדבותית שלנו, ובמקומות אחרים, כשאנחנו קידמנו את הדבר הזה אצלנו בתוך המועצה, ממש העברנו חוק שאנחנו הולכים לדון ולקדם את נקודות הזכות למשרתי מילואים ולמעורבות חברתית לפני החוק שיזמת, מירב.

לילך חייבי מנחם: היה לנו חשוב לקבל תגובה רשמית של האוניברסיטה.

מירב בן ארי: אם הם עושים התייעצות.

לילך חייבי מנחם: אבל אשמח שתהיה הרחבה, למה זה התייעצות.

מירב ישראלי: יודעים מה זה.

מירב ישראלי: לא צריך בחוק להגיד מה זה.

מירב בן ארי: נמשיך לסעיף 3, בבקשה.

לילך חייבי מנחם: מוסד להשכלה גבוהה ימנה – כאן הורדנו את הניסוח, הנציג, אבל כנראה החזירו בעריכה הלשונית.

לילך חייבי מנחם: הנציג היה כשזו היתה נציגות כלפי המל"ג, בנוסח הראשון.

לילך חייבי מנחם: עכשיו זה אחראי מטעמו, לקשר בין המוסד.

לילך חייבי מנחם: אבדוק את זה מבחינת עברית.

מירב בן ארי: הורדנו את זה.

מירב בן ארי: אחראי מטעמו לקשר בין המוסד ובין הגופים והארגונים.

מירב בן ארי: ממשיכים.

מירב ישראלי: 4.

מירב ישראלי: בלי לגרוע מהוראות סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה – שזה הסעיף של החופש האקדמי - מוסד להשכלה גבוהה רשאי להכיר בהשתתפות בקורס מתוך רשימת קורסים בשיתוף גופים וארגונים חברתיים שאינם פוליטיים כפעילות חברתית וקהילתית שתזכה את הסטודנט בשתי נקודות זכות במסגרת התואר שלקראתו הוא לומד; סטודנט יוכל להשתתף בקורס כאמור פעם אחת בלבד במהלך לימודיו לתואר אקדמי ראשון.

מירב בן ארי: כתבתי את זה ב-4, יעל.

מירב בן ארי: למה קפצת ב-2?

יעל טור כספא: אני רוצה להבין - מדובר על אותה פעילות התנדבותית?

יעל טור כספא: זה לא בנוסף?

מירב בן ארי: ממש לא.

יעל טור כספא: אז אני חושבת שזה לא מנוסח טוב.

מירב בן ארי: אם צריך, נתקן את הנוסח.

מירב בן ארי: נתקן את 2 שיתאים ל-4, אבל 4 מגדיר במפורש שזה 2 נ"זי לאורך כל התואר, פעם אחת בלבד.

מירב בן ארי: זה מוגדר פה ברור, שחור על גבי כחול.

מירב בן ארי: אם צריך לסדר את 2, נסדר.

מירב בן ארי: מה זה מתנגש?

יעל טור כספא: למה צריך את שני הסעיפים?

מירב ישראלי: הכוונה היתה, שמוסד רשאי שיהיה בו ממש קורס, כלומר קורס אקדמי, שמקבלים עליו 2 נקודות זכות או כפי שאת אומרת, 2 נקודות זכות על הפעילות ההתנדבותית, שזה קורס בתוך תוכנית הלימודים.

מירב בן ארי: קורסים משלבי עשייה.

מירב ישראלי: 2 הוא חובה, הוא לא רשאי, כלומר הוא צריך להיות קיים בכל מוסד – גם אם אין בו קורסים כמו ב-4 – כך אני מבינה את החוק, כפי שהוא כתוב, שאומר שהמוסד יכיר בפעילות שהיא חוץ-אקדמית, כלומר לא פעילות שהוא מקיים בתוך המוסד אלא התנדבות שהסטודנט מתנדב בעמותה, ועל זה הוא מקבל, כפי שמקבל על מילואים, מקבל שתי נקודות זכות.

יעל טור כספא: זה שני דברים שונים, אבל צריך להיות סעיף שאומר שבכל מקרה לא יוכרו מעל 2 נקודות זכות.

יעל טור כספא: או סעיף 2 או סעיף 4.

מירב בן ארי: סעיף 2 – הרישא – אתו אין בעיה, כי זה מוסד – זה חובת ההתייעצות.

מירב בן ארי: ואז יש: בתוכנית וכו' – זה לא סותר.

מירב בן ארי: מספר שעות עיסוק – אולי את זה אפשר להוריד, את המשפט כאמור, כי סעיף 4 מגדיר כבר את שעות ההתנדבות השבועיות.

מירב ישראלי: זה שני דברים שונים.

מירב בן ארי: אם זה קורסים משלבי עשייה בסעיף 4, אנחנו צריכים לשים לב שיש היום מוסדות אקדמיים שנותנים יותר מ-2 נקודות זכות על קורסים משלבי עשייה.

מירב בן ארי: אני לא רוצה לתקוע את המוסדות על זה.

מירב בן ארי: הבנתי אותך.

מירב בן ארי: אם אנחנו אומרים: עושים התנדבות נטו, זה 2 נ"זי בכל התואר, אבל אם אנחנו לא רוצים לפגוע במוסדות שכבר עושים קורסים, ונותנים על זה אפילו 4 נקודות, כי זה קורסים שנתיים משלבי עשייה עם הרצאות, אולי צריך, ננסח – צריך להיות אחד, שאם סעיף 4 זה קורסים משלבי עשייה, הסיפא של הקורס אחד ושתי נקודות זכות צריך להיות ב-2, ו-4 – לאפשר למוסד להכיר בהשתתפות בקורס בתור רשימת קורסים בשיתוף גופים וארגונים שאינם פוליטיים.

מירב בן ארי: השאלה אם חשוב לכם שהקורסים משלבי עשייה יהיו כאן מוגדרים כ-4 נ"זי, או את אומרת: עזבי את זה – תשאירי קורסים משלבי עשייה – אנחנו עושים את זה טוב - אל תגדירי לנו כמה נ"זי.

דבורה מרגוליס: לא צריך.

דבורה מרגוליס: תשאירי את זה.

יעל טור כספא: מה שאותנו מטריד זה לא האוניברסיטאות אלא מוסדות אחרים.

יעל טור כספא: אנחנו רוצים שבגין הפעילות ההתנדבותית – לא משנה באיזו מסגרת תינתן, לא תוכרנה יותר מ-2 נקודות במהלך כל התואר.

יעל טור כספא: זה שקורס משלב עשייה יש בו גם פעילות התנדבותית – עבור ההרצאות מותר לתת יותר.

יעל טור כספא: זה שאלה של ניסוח.

מירב בן ארי: אנחנו מבינות אחת את השנייה.

מירב בן ארי: הניסוח צריך להיות כאן סעיף 2א ו-ב, ש-א מדבר על התנדבות אחת, 2 נקודות כל התואר, וסעיף ב מדבר על האפשרות של מוסד לעשות את מה שהוא עושה היום, ולא להגדיר לו כמה נקודות זכות, לקורסים משלבי עשייה.

יעל טור כספא: אני חושבת שצריך להיות סעיף שמתייחס גם לפעילות שב-2 וגם לזו שב-4, ואומר: עבור הפעילות ההתנדבותית גרידא לא יוענקו יותר מ-2 נקודות זכות בכל התואר.

מירב בן ארי: זה כתוב.

מירב בן ארי: אני אחרי זה.

יעל טור כספא: זה לא כתוב ב-2.

יוסי יונה: יש לי הסתייגות.

מירב בן ארי: בדיון הבא.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב ישראלי: אני רוצה להבין מה עמדתך, לגבי האם סטודנט יכול גם לעשות קורס משלב עשייה וגם לקבל 2 נקודות זכות על פעילות התנדבותית?

מירב ישראלי: זה או קורס או פעילות התנדבותית.

יעל טור כספא: כן, או-או.

מירב בן ארי: אני מסכימה.

מירב ישראלי: אז אנסח סעיף אחד, שבו – סטודנט יכול לקבל 2 נקודות זכות, או על זה או על זה.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אסביר.

מירב בן ארי: הכול ברור.

מירב בן ארי: הסעיף צריך להיות שסטודנט יכול לעשות 2 נקודות זכות כל התואר, ולקבל אותן על פעילות התנדבותית.

מירב בן ארי: אם הוא עושה קורס, זה משהו אחר.

מירב בן ארי: הוא לא יכול לעשות גם וגם.

מירב ישראלי: סטודנט יכול כל התואר הראשון לעשות או קורס משלב עשייה או להתנדב ולקבל שתי נקודות.

מירב בן ארי: ומה לגבי מילואים?

מירב בן ארי: הוא יכול גם לקבל 2 נקודות על מילואים וגם על קורס משלב עשייה?

יעל טור כספא: עד כה המל"ג אמרה שזה או-או.

קריאה: אבל באופן נדיר היא משנה את דעתה.

קריאה: עדיף שתהיה אופציה.

מירב בן ארי: מה הבעיה?

מירב בן ארי: אם סטודנט עושה מילואים, והוא רוצה לעשות שנה אחרי זה קורס משלב עשייה, למה לא?

מירב ישראלי: לא העמדה שלהם היא שבסופו של דבר- - -

מירב בן ארי: אין לי בעיה, אם זה קורס של התנדבות וקורס משלב עשייה, תגידו לי – זה על אותה אג'נדה אבל מילואימניק – מה זה קשור?

מירב בן ארי: הוא לא בוחר.

מירב בן ארי: הוא חייב לעשות את זה.

מירב בן ארי: בקורס הזה, הוא בוחר אם הוא רוצה להתנדב או לא.

יעל טור כספא: סך הכול מה שאומרים פה, זה שהסטודנט ילמד פחות, כי הוא עושה משהו חברתי.

יעל טור כספא: אז אתה אומר: משהו חברתי הוא או שירות מילואים, או תרמת לקהילה בצורה אחרת.

יעל טור כספא: הכול זה בסך הכול לתרום לקהילה.

מירב בן ארי: אבל מילואים זה חובה.

אלון שוורצר: פה מחייבים אותך.

יעל טור כספא: אבל אתם גם רוצים לתת פה הכרה בנקודות זכות.

יעל טור כספא: זו השאלה – לא החובה.

יעל טור כספא: הוא לא למד.

יעל טור כספא: אתה בסך הכול מוריד לו מהידע האקדמי שילמד.

מירב בן ארי: דבורה, בבקשה.

מירב בן ארי: מה המצב כיום?

דבורה מרגוליס: אין פה שום כוונה לפגוע באף אחד – לא בסטודנט המעורב חברתית ולא בסטודנט המילואימניק.

דבורה מרגוליס: חלילה.

דבורה מרגוליס: אבל המצב שבו ייצא בסוף, שיסיים תואר ראשון ויהיו ארבעה נז"י – לא שניים, ששניים יהיו על חשבון ימי המילואים ועוד שניים יהיו על בסיס הפעילות החברתית, זה הופך להיות משמעותי מהתואר.

אלון שוורצר: היום זה קיים.

מירב בן ארי: זה לא קיים.

אלון שוורצר: היום באוניברסיטה העברית אפשר לעשות קורס, למשל, בניווט, שתי נקודות זכות, או בתחרות ספורט – שתי נקודות זכות, ולעשות קורס- - - שזה שתי נקודות זכות לקורס, ושתי נקודות זכות התנדבות.

דבורה מרגוליס: אנחנו מדברים על מילואים מול התנדבות.

אלון שוורצר: היום אפשר התנדבות וקורס משלב.

אלון שוורצר: המציאות הזו קיימת.

דבורה מרגוליס: קורסים משלבים זו קטגוריה אחרת.

אלון שוורצר: אז שיהיה מילואים וקורס משלב.

אלון שוורצר: הורדנו הרי.

אלון שוורצר: אפשר אולי מילואים וקורס משלב ולא מילואים והתנדבות.

אלון שוורצר: כמו שהמציאות קיימת היום, למשל, באוניברסיטה העברית, שאפשר לעשות קורס בניווט עירוני, ולקבל שתי נקודות זכות, וקורס עשייה של כל מיני ארגונים, שזה קורס אקדמי בהתנדבות.

אלון שוורצר: זו המציאות.

מירב ישראלי: אני מציעה שתבדקו לגבי סעיף 4 בלבד – האם בכל זאת יכולים לעשות חריג, שלגבי סעיף 4, אפשר גם מילואים וגם סעיף 4.

מירב ישראלי: לא לגבי הפעילות ההתנדבותית.

מירב ישראלי: הם יבדקו את זה.

מירב ישראלי: דיברנו על גם וגם – גם על 2 ו-4, וגם על מילואים וקורס משלב עשייה.

מירב ישראלי: היה צריך לדבר על היחס.

אלון שוורצר: ההגדרה של גופים חברתיים וגופים פוליטיים - איך זה?

אלון שוורצר: ההגדרה של פוליטי זה רק משהו לא מפלגתי?

אלון שוורצר: זה הרבה פעמים עולה גם בוועדות השונות פה, ואחרי זה לפעמים בבתי משפט, מה ההדגרה לארגון פוליטי.

מירב ישראלי: מה זה מבחינת

מירב ישראלי: כם, אם אתם צריכים לחשוב על זה, מה זה פוליטי?

דבורה מרגוליס: אפילו לא רוצה להיכנס לזה.

מירב בן ארי: מה הבעיה?

מירב בן ארי: אנחנו מגדירים שזה גוף שהוא חברתי, קהילתי, ולא פוליטי.

מירב בן ארי: נשאיר את שיקול הדעת למוסד.

מירב ישראלי: גם אני אבדוק בחקיקה אחרת.

קריאה: אני מניחה שאם תרצו, לא ייכנס לרשימה.

אלון שוורצר: אז גם לא בצלן ולא המוקד להגנת הפרט והאגודה לזכויות האזרח.

אלון שוורצר: אין לי בעיה שאם תרצו לא תהיה ברשימה, אבל יחד אתנו כל הארגונים שעוסקים בנושא שנוי במחלוקת, בחברה הישראלית, כי היום אפשר לעשות נקודות זכות בבצלם ובאגודה לזכויות האזרח והמוקד להגנת הפרט שמגנים על מחבלים.

אלון שוורצר: אם זה נושא – לדעתי, אפשר להגדיר, שנוי בחברה הישראלית, שלא יהיו שם נקודות זכות או עשייה חברתית.

מירב ישראלי: היום יש הנחיות כלשהן לגבי היכן מותר לעשות?

יעל טור כספא: יש עבודה גדולה שנעשתה לגבי הקליניקות המשפטיות בעקבות דוח שיצא בנושא, אבל הנושא לא הגיע להחלטת מל"ג.

יעל טור כספא: יש המלצות, אבל הן עדיין לא הובאו למל"ג.

יעל טור כספא: בין היתר, אחת ההמלצות היא שהגופים לא יהיו עם גון פוליטי או משהו כזה – לא זוכרת בדיוק את המינוח.

יעל טור כספא: לדעתי, המינוח, כשעשינו על ארגון הסטודנטים הארצי, היה משהו עם פוליטי.

מירב ישראלי: אבדוק את זה.

מירב ישראלי: כי מצד אחד, אני חושבת שכן נצטרך להשאיר את זה פתוח באיזו מידה לפרשנות – אי-אפשר ממש – זה יותר רחב ממפלגתי פרופר.

מירב ישראלי: מצד שני, אולי – אבדוק אם יש בחקיקה דברים נוספים.

מירב ישראלי: פה זה צריך להיות רחב יותר, לטעמי.

מירב בן ארי: אנחנו לא מדברים רק על פעילות שקשורה למפלגות.

מירב ישראלי: אני לא חושבת שאנחנו יכולים להגדיר את זה באופן מדויק, אבל אראה אם יש עוד מינוחים בחקיקה לנושאים האלה.

מירב בן ארי: המטרה של החוק הזה, שלא ישלח סטודנטים – לא לארגון להב"ה ולא לארגון בצל"ם, אלא שיגדיל את הפעילות של עמותות חברתיות קהילתיות, מנוער בסיכון לניצולי שואה.

מירב בן ארי: לכן זה לא קשור רק למפלגה.

מירב בן ארי: זה כל מה שיש לו ניחוח פוליטי כלשהו לצד מסוים, צריך לומר: זו לא מטרת החוק.

מירב ישראלי: 5.

מירב ישראלי: מוסד להשכלה גבוהה יגבה מסטודנט שהוכרו לו נקודות זכות לפי תכנית כאמור בסעיף 2 או קורס כאמור בסעיף 4 שכר לימוד זהה לשכר הלימוד הנוהג באותו מוסד, ולא תיפגע זכותו של הסטודנט להנחה בשכר הלימוד רק בשל הכרה בנקודות זכות כאמור.

מירב ישראלי: כאן רציתם להעיר משהו לגבי העלויות?

יעל טור כספא: לא.

יעל טור כספא: רצינו לומר שאנחנו לא יודעים לומר אם יש לזה השלכות תקציביות על המוסדות.

יעל טור כספא: מה זה אומר, שהם צריכים לבנות עכשיו תוכנית להתנדבות במוסדות שאין בהם?

יעל טור כספא: הם חייבים לפי סעיף 2 לעשות תוכנית.

מירב ישראלי: לבנות תוכנית- -

יעל טור כספא: אני מתכוונת, מה המשמעות.

יעל טור כספא: למשל, ביטוחים – צריך לסטודנטים?

יעל טור כספא: הסעות?

יעל טור כספא: אני לא יודעת מה זה אומר, וזה לא נבדק.

מירב בן ארי: רוב המוסדות שרוצים, כבר פועלים.

מירב בן ארי: אין ביטוח – זה קשקוש, אין הסעות.

מירב בן ארי: אין כלום.

מירב בן ארי: צריך לתת פלטפורמה, שבכל מוסד, כפי שהדוח של הסטודנטים הציג, יהיה יריד בפתיחת שנה, ייכנסו עמותות, וסטודנטים יוכלו להתנדב.

מירב בן ארי: בסוף הוא בא למזכירת המסלול שלו, שזה לא מסובך, והיא אומרת לו: אלה קורסי הבחירה שלך או מה שצריך, ומתוך זה הוא בוחר.

מירב בן ארי: אומר – אני הולך להתנדב בפרח לניצול – לא יודעת מה.

מירב בן ארי: צריך להגדיר את השעות, שלא הגדרנו – כמה שעות זה הפעילות החברתית, ושהוא מדווח.

מירב בן ארי: הרי יש פה מוסדות שעושים את זה, ועושים את זה נהדר, ולא מבקשים שקל מהמדינה.

מירב בן ארי: ישב פה הדיקן של ספיר.

מירב בן ארי: הוא מקבל כסף על המעורבות?

מירב בן ארי: והם מספר 1 בסטודנטים שלהם.

מירב בן ארי: הוא לא מקבל כלום.

מירב בן ארי: להפך – הם מסתדרים.

מירב בן ארי: אגב, גם על הסטודנטים עם המוגבלויות הוא לא מקבל כלום, אבל זה עוד בודקים לו.

מירב בן ארי: לא צריך להערים קשיים.

מירב בן ארי: צריך להתחיל לתת לסטודנטים להיות מעורבים בפלטפורמה הקיימת.

מירב בן ארי: אגב, רוב המוסדות, יש אפשרות להתנדב.

מירב בן ארי: הבעיה היא, שסטודנטים לא יודעים.

מירב בן ארי: למה זה עובד מעולה בספיר, שזה מתוקצב, וזה לא עובד במכללה אחרת?

מירב בן ארי: לא צריך פה.

מירב בן ארי: צריך פה רק רצון טוב.

מירב בן ארי: והעניין הוא פשוט.

מירב בן ארי: אבל אני כן מתמקדת שנייה בעניין של המעטפת.

מירב בן ארי: הסכמנו שתי נקודות זכות פעם בתואר, אבל כמה סטודנט מחויב?

מירב בן ארי: אני רוצה שזה יהיה מוגדר כאן, כי אני לא סומכת עליהם שהם יביאו, כי הם יביאו לי את זה עוד 20 שנה.

מירב בן ארי: מה המצב כיום?

מירב בן ארי: אני יודעת שזה משהו כמו 60 שעות.

מירב בן ארי: תגידו לי, מה קורה?

מירב בן ארי: אני רוצה להגדיר את זה.

מירב בן ארי: אני יודעת שבדרך כלל מדובר על 60 שעות בשנה.

יוסי סבג: לפחות 2 שעות שבועיות.

יוסי סבג: אני יוסי סבג, ות"ת.

מירב בן ארי: סמסטר הוא בדרך כלל 13 שבועות.

מירב ישראלי: זה כולל גם את ההוראה?

יוסי סבג: את הפעילו החברתית בלבד.

30696: אתן דוגמה.

30696: אני עשיתי בסמינר הקיבוצים קורס ששווה 6 נקודות זכות.

30696: הוא שנתי.

30696: פעילות התנדבותית בקהילה – אתה מחשב 30 שעות לסמסטר – כך המוסדות מחשבים את זה.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: אם אני עושה על 2 נז"י 30 שעות – סבבה, אבל אם אני עושה על קורס משלב עשייה - הוא יותר שעות בשבוע.

30696: לא.

30696: אם הוא סמסטריאלי, זה 2 נקודות זכות על הקורס המלווה האקדמי שלו, 13 שיעורים, ויש לו עוד 30 שעות שהוא עושה בקהילה.

30696: אם הוא עושה את זה שנתי, זה 6 סך הכול, ואז יוצא לו 60 שעות בקהילה.

מירב בן ארי: אם אתה אומר שזה 60 על 2, זה אומר שהוא מקבל 6 נקודות, אז זה 90 שעות.

30696: את צודקת שכביכול קורס שנתי שמשלב אקדמיה וקהילה היה אמור להיות 8 נקודות זכות, אבל זה לא המצב, ומשאירים את זה על 6.

מירב בן ארי: אבל מה השעות - אתה מדבר אתי על 60 שעות?

מירב בן ארי: זה לא מסתדר, כי 2 נ"זי זה 30, ו-6 נ"זי זה 60?

30696: את צודקת שזה לא מסתדר.

30696: זה בדרך כלל מה שקורה.

30696: הם פשוט לא רוצים לתת 8 נקודות זכות על קורס אחד.

מירב בן ארי: מה אתם אומרים?

אלון שוורצר: בדוח שהכנו – הכנו גם על מילואים וגם על מעורבות – אנחנו רואים שבדרך כלל נותנים 56 שעות על 2 נ"ז, 52 – על התנדבות- -

מירב בן ארי: אבל המספרים לא מסתדרים, כי סמסטר הוא בדרך כלל 13 שבעות.

מירב בן ארי: כלומר גם אם תיתן לו 2, הוא מגיע ל-26.

מירב בן ארי: נאמר שעיגלת לשנתי.

אלון שוורצר: שנתי.

מירב בן ארי: אבל 30 שנתי.

מירב בן ארי: אם את נותנת 6 נ"זי על קורס שהוא משלב עשייה, את אומרת שאת נותנת לו 60 שעות.

30696: על פניו זה היה אמור להיות 8.

30696: את צודקת.

30696: החישוב לא מסתדר.

30696: כנראה אי שם לפני 15 שנה אחד הרקטורים אמר:

30696: לא מתאים לי לתת 8 נקודות, אתן 6, ויעשו 60, וזה יסתדר.

30696: זה מה שקרה כנראה.

30696: באמת.

דבורה מרגוליס: אפשר להשאיר את זה לדיון בשבוע הבא?

דבורה מרגוליס: נחזור עם תשובה.

מירב בן ארי: תחזרו, אבל אני כותבת מה שיש לי היום.

מירב בן ארי: תתייחסי למה שיש לי היום – 2 נ"זי, 30 שעות כלל התואר – זו תהיה המעורבות שלו ל-2 נקודות.

דבורה מרגוליס: בכל התואר זה 30 שעות?

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: הוא מקבל רק 2 נקודות.

מירב בן ארי: זה קורס אחד.

מירב בן ארי: עושה את זה בסמסטר וסיים.

אלון שוורצר: לפי הבדיקה שלנו, שני הסמסטרים, אתה נותן שעתיים כל שבוע ומקבל 2 נקודות זכות.

מירב ישראלי: מבחינת השעות, זה כמו ארבע.

מירב בן ארי: הרי אמרנו שיש סעיף 2א ו-ב.

מירב בן ארי: בקורס של 2 נקודות זכות שהוא עושה פעם בתואר – הוא מקבל 2 נקודות זכות בתמורה ל-30 שעות התנדבות בקהילה.

מירב בן ארי: בסעיף 2ב, שיגדיר את קורס משלב עשייה, הוא יקבל עליו 4 נקודות זכות – זה מה שהם נותנים.

מירב ישראלי: לא, היא אמרה שעל החלק של ההתנדבות זה 2 נקודות.

מירב בן ארי: אבל הם רואים את כל הקורס יחד כמקשה אחת.

30696: יכול להיות 2, 4 או 6.

30696: 6 זה המקסימום.

30696: את צודקת שבחישוב – נעשה את זה אחרת.

30696: את צודקת.

30696: זה לא מסתדר.

אלון שוורצר: כרגע רוב המוסדות נתנו 4 שעות על 2 נקודות זכות, מתוך ראייה שבמירכאות, זה יותר פשוט מקורס אקדמי, הם אמרו: שעתיים של התנדבות שווה רק נקודה אחת בסמסטר.

מירב ישראלי: כלומר על 2 נקודות צריך 60 נקודות, בערך.

אלון שוורצר: כמו שמירב אמרה, הם לקחו 13 שבועות, אז הם אמרו: 26 שעות לנקודת זכות אחת, ואם שנתי, זה 26 שבועות - זה 52.

אלון שוורצר: 56 – חלק.

אלון שוורצר: פחות או יותר.

מירב בן ארי: בבקשה.

עדו אבגר: עדו אבגר, מרכז המחקר של הכנסת.

עדו אבגר: בדקנו, לבקשתך, את הנושא.

עדו אבגר: מתוך 12 מוסדות שפנינו אליהם, שמאפשרים את זה, רובם מדובר על 50, 60 שעות התנדבות - 2 שעות שבועיות במהלך שנת לימודים אחת.

עדו אבגר: זה שתי נקודות זכות.

עדו אבגר: אז היחס אינו יחס אקדמי.

מירב ישראלי: אפשר להשאיר את זה לפעם הבאה.

מירב ישראלי: לא אנסח כרגע שעות.

מירב ישראלי: נשאיר את זה פתוח.

מירב ישראלי: שהם יביאו תשובה.

דבורה מרגוליס: למה אי-אפשר להשאיר את זה לשיקול המוסדות?

דבורה מרגוליס: הרי למוסדות ברור שיש אינטרסים שהנ"זי יהיו שווים משהו.

מירב בן ארי: את אומרת 2 נ"זי על התנדבות, ואת לא רוצה שנגדיר על קורס משלב עשייה, כמה נקודות?

מירב ישראלי: גם להשאיר את זה לשיקול דעת?

דבורה מרגוליס: אנחנו מעדיפים כמה שיותר שיקול דעת, אבל למל"ג יש עוד סוגים של מוסדות חוץ מאוניברסיטאות.

דבורה מרגוליס: לא אכתיב גם להם.

מירב ישראלי: אתם חושבים שצריך להכניס מינימום או לא? לא.

מירב ישראלי: אז אפשר לוותר על זה.

מירב בן ארי: שלוש דקות הפסקה – יש בלגאן בוועדת הכנסת עם חוק שלי.

מירב בן ארי: אני מחדשת את הישיבה.

מירב בן ארי: אני מורידה את סעיף 5 מהחוק.

מירב ישראלי: לגבי שכר הלימוד, כי לא הבנו למה צריך אותו בסוף.

מירב ישראלי: בעיקרון זה יהיה, אם זו תוכנית הלימודים- -

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי.

מירב בן ארי: אין לזה שום השפעה.

30696: רק לוודא, כי דיברנו על זה הרגע, אבל זה אומר שלא משנה מה- -

מירב בן ארי: לא נוגעים בכלל.

מירב בן ארי: שכר לימוד.

יעל טור כספא: ממילא שכר הלימוד מוסדר היום.

יעל טור כספא: כמו שפעלו עד היום.

מירב ישראלי: שאלתי, אם יש הבדל בין המתוקצבים ללא מתוקצבים בעניין הזה, בתשלום.

יעל טור כספא: לא מתוקצבים – אנחנו ממילא לא מפקחים על שכר הלימוד.

יעל טור כספא: הוא בסמכותם המלאה.

יעל טור כספא: אני מסכימה – גם עד היום שכר לימוד לא הוסדר בחקיקה, בשום מקרה.

מירב ישראלי: ביצוע ותקנות.

מירב ישראלי: השר ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

מירב ישראלי: תחילתו של חוק זה ביום -בדרך כלל אנחנו עושים בתחילת שנת לימודים אקדמית.

מירב ישראלי: כרגע זה בתחילת שנת הלמודים התשע"ט.

מירב בן ארי: אומר לכם על מה הסיכום כאן.

מירב בן ארי: קודם כל, הדיון הזה, המטרה היתה לנהל אותו בהוגנות מרבית, ולא ללכת על הראש של אף אחד.

מירב בן ארי: אנחנו מנהלים את האירוע הזה של המעורבות כבר שנים.

מירב בן ארי: דוח אחרי דוח מציג תמונה לא טובה.

מירב בן ארי: לכן הגענו עם החוק.

מירב בן ארי: עכשיו, אחרי שהבנו שיש חוק – בואו ננסה, אל"ף, להקל כמה שיותר על ביצועו, כי המטרה היא שנבוא שנה הבאה עם דוח הרבה יותר טוב.

מירב בן ארי: זו המטרה, ושהסטודנט יידע ושהמוסד יאפשר.

מירב בן ארי: זה מה שאנחנו רוצים בסך הכול.

מירב בן ארי: פגשתי פרופ' בשבוע שעבר, בכיר מאוד באקדמיה, והוא אמר לי: בסוף באמת, באמת זה קל.

מירב בן ארי: זה לא סיפור מורכב.

מירב בן ארי: לכן אני רוצה להוריד את רף ההיסטריה.

מירב בן ארי: אני רוצה שנעשה פה נוסח שיהיה טוב, שיהיה מוסכם ויעיל.

מירב בן ארי: לכן אני ממש מבקשת שהתייחסויות – וכתבתם התייחסויות טובות – תעבירו, אם יש, לגבי מה שדיברנו היום.

מירב בן ארי: תעבירו, ואבקש ממרגי לקבוע דיון לשבוע הבא.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לסיים עם האירוע הזה.

מירב בן ארי: אני מחכה לתשובה של ור"ה על ימי המילואים – אחד.

מירב בן ארי: אין לי התנגדות, אבל אני רוצה לדעת, כי לי הועבר מסר אחר.

מירב בן ארי: נתעסק כאן, נבקש מהחבר'ה של מה"ט וכדומה, אם אנחנו מחילים את החוק כמו שאר החוקים – מה ההתייחסויות שלהם לעניין של מה"ט.

מירב ישראלי: צריך להזמין את מה"ט, את זכויות הסטודנטים, שזה גם הוראה וגם בתי ספר לאומנות.

מירב בן ארי: את סעיף 2 נפצל לשני תתי-סעיפים שיבחינו בין קורסים של התנדבות לקורס משלב עשייה – זה שני דברים.

מירב בן ארי: אפשר לעשות אחד מהם, וגם מילואים – אחד.

מירב בן ארי: או מילואים או זה או זה.

מירב בן ארי: והדבר השלישי, שאנחנו רוצים לבחון אצלנו, העניין של הארגונים חברתיים שאינם פוליטיים - הגדרה שהיא אולי יותר רלוונטית לעניין הזה.

מירב ישראלי: והנושא של הגדרת הפורמט – האם אנחנו רוצים להיכנס אליו בחקיקה או להשאיר אותו למוסדות.

מירב ישראלי: גם זה, תנו לנו תשובה – האם להיכנס למספר שעות בחקיקה או להשאיר את זה למוסדות.

יעל טור כספא: מבחינתנו, אין צורך.

מירב בן ארי: בקורס משלב עשייה את צודקת, אבל בקורס של ההתנדבות פעם בתואר אני דווקא כן חושבת שאנחנו צריכים להגדיר את ה-30 שעות, כי אני חוששת שזה יתנהל פה בצורה לא מקצועית.

מירב בן ארי: קורס משלב עשייה – לגיטימי.

מירב בן ארי: זה קורס אקדמי, זה קורס שהמרצים באים, מחליטים.

מירב בן ארי: אבל אם אנחנו אומרים שיש מעורבות חברתית של סטודנטים, אנחנו צריכים להגדיר שהמחוקק מצפה מהם למינימום 30 שעות.

מירב בן ארי: מינימום, מקסימים.

מירב בן ארי: תתייחסו לזה.

יעל טור כספא: אולי המוסדות צריכים לומר מה מקובל אצלם, ולפי זה תראו.

מירב בן ארי: תשלחו לנו התייחסות.

מירב בן ארי: אגב, קראתי גם את הממ"מ, שלקחו התייחסות מהמוסדות, וקראתי גם את הדוח – אני חושבת שהחוק צריך להגדיר 30 שעות מינימום.

מירב בן ארי: יחליטו שזה המקסימום שלהם - אין לי בעיה, אבל אני לא יכולה להשאיר את זה, שייתנו לזה 10 שעות וזה ייתן 50 שעות.

מירב בן ארי: גם ככה, אם הגדרתי את המילואים כ-14, אני רוצה להגדיר גם פה.

מירב בן ארי: קורס משלב עשייה - מקובל עליי לחלוטין, תעשו עם זה מה שאתם רוצים.

מירב בן ארי: תנו על זה 8, תנו על זה 10 שעות, תמרחו את השנתיים – תחליטו מה שאתם רוצים - אני לא מתערבת.

מירב בן ארי: אבל אם התערבתי ואמרתי, שאני מצפה שסטודנט פעם בתואר יעשה את הקורס, אני מצפה שיעשה את ה-30 שעות.

יעל טור כספא: זה בסדר מבחינתנו.

יעל טור כספא: אני אומרת שאנחנו כמל"ג לא מתערבים, האם זה 14 או 10 ימים מלאים- - -

מירב בן ארי: גם אי כוועדה לא אתערב בקורס משלב עשייה.

מירב בן ארי: אני לא מוכנה שזה ייתן עשר שעות.

מירב בן ארי: כמו שהגדרנו את המילואים.

30696: משהו קטן – אל"ף, אני חושב שאפשר בשני משפטים לקראת שבוע הבא להגדיר את כמות השעות.

30696: זה לא כזה מסובך.

מירב בן ארי: ודאי.

מירב בן ארי: זה צריך להיות גם.

30696: ודבר שני, אני רוצה לוודא – אני לא בטוח שהבנתי את הסיכום שלך ביחס למה שסיכמנו קודם על האפשרות בכל זאת – אמרנו שנבחן את זה, לפני שיצאנו להפסקה, ששת נקודות הזכות למילואים ושתי נקודות – או משלב או חברתי - כן אפשר יהיה.

30696: כלומר לא כל השש, אבל לבחון.

מירב בן ארי: אני חושבת שיש צדק בגם מילואים וגם התנדבות.

מירב בן ארי: זה לא.

מירב בן ארי: אבל מה שאני רוצה שתבדקו אצלכם זה האם מילואימניק יכול לעשות קורס משלב.

יעל טור כספא: רק את האפשרות של קורס משלב.

מירב בן ארי: לא התנדבות ומילואים, כי אני יודעת שבבין תחומי, אם קיבלת נקודות זכות על מילואים, אתה לא יכול לקבל נקודות זכות על התנדבות, אבל על קורס משלב עשייה, מעניין אותי.

מירב בן ארי: נגיד, בסמינר הקיבוצים או בספיר, שזה שתי מכללות שחזקות מאוד והן כפופות אליכם, בטח גם באוניברסיטה – פשוט יותר נחשפתי לפעילות של הסמינר ושל ספיר.

מירב בן ארי: אם גם מישהו שמקבל שם מילואים – כי הן נותנות נקודות על מילואים – יכול לעשות קורס משלב עשייה - תגידו לנו.

יעל טור כספא: נבדוק את זה.

מירב בן ארי: לא נעצור את זה, לכאן או לכאן.

מירב בן ארי: אבל אני מסכימה אתכם על הקטע של לא מילואים ולא התנדבות נטו, אבל קורס אקדמי, זה יכול להיות מעניין ויכול להיות גם חשוב למילואימניק.

מירב בן ארי: עוד הערות?

מירב בן ארי: נבקש מהוועדה לקבוע לנו שבוע הבא.

מירב בן ארי: נעדכן אתכם.

מירב בן ארי: תודה רבה, השיבה נעולה.