הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 140, 2018-06-05 11:11

ישראל אייכלר: ברוכים הבאים לדיון על שריפות הענק וזיהום האוויר באתרי הפסולת סביב העיר אשדוד, אנחנו בישיבת מעקב, ישיבה שלישית בעניין הזה, הוועדה קיימה שתי ישיבות בנושא בתאריכים 21.5.2017 ו- 10.7.2017, זאת אומרת בתוך חודש עשינו שתי ישיבות.

ישראל אייכלר: אולי נבטל את הישיבה?

ישראל אייכלר: הזמנו אותו ל- 11:00.

קריאה: את הסקירה בכל מקרה יעביר הגורם המקצועי במשרד שזה אלון זסק, הוא הסמנכ"ל המקצועי והוא זה שיעביר את הסקירה, גם אם המנכ"ל לא יהיה נוכח.

קריאה: הוא הגורם הכי נכון להעביר את המידע.

ישראל אייכלר: בסדר, נתחיל את הדיון ונראה מה אנחנו עושים.

ישראל אייכלר: אם הוא יגיע אנחנו נמשיך, אם הוא לא יגיע אנחנו נעשה הפסקה ונחכה לו, יגיע במועד אחר.

ישראל אייכלר: בדיון הנוכחי אמור להשתתף מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, מר ישראל דנציגר, בעקבות בקשותינו ופניותינו לשר להגנת הסביבה, זאב אלקין, לטיפול בנושא.

ישראל אייכלר: השר ציין במכתבו לוועדה כבר לפני יותר מחצי שנה, כי הטיפול בשריפות הוא פתרון חלקי בלבד, צריך פתרון מקיף, צריך לשקם את הקרקעות המזוהמות, וזה צפוי לדרוש תקציבים נכבדים.

ישראל אייכלר: אין ביכולת המשרד להגנת הסביבה לממן את הפרויקט של שיקום אתרי פסולת סביב העיר אשדוד ללא תוספת תקציב שיוקצה ע"י משרד האוצר, בחסות החלטת ממשלה ייעודית לנושא.

ישראל אייכלר: זאת אומרת זה נושא כבד, שזה לא איזה דיון אחד אצלנו פה שיפתור את הבעיה פה.

ישראל אייכלר: צריך החלטת ממשלה ייעודית, ואני מקווה שיהיה פה רפרנט של רשות מקרקעי ישראל והגנת הסביבה באגף התקציב, מר אורי דביר.

שלומית אבינח: נמצא.

ישראל אייכלר: שלום עליכם.

ישראל אייכלר: בפעם הראשונה הוועדה התכנסה בעקבות שריפות שהתרחשו באשדוד ב- 15 במאי 2017, יותר משנה.

ישראל אייכלר: בדיון נכחו תושבים מודאגים מאשדוד, יבנה, יישובי גדרות ומועצה איזורית שורק.

ישראל אייכלר: כל התושבים הביעו חששם מפני ההשלכות הבריאותיות מזיהום האוויר והריחות שסובלים מהם התושבים בכל התקופה.

ישראל אייכלר: צריך להגיד גילוי נאות, שיש לי באשדוד ילדים, נכדים ונינים, כך שיש לי אינטרס מובהק בעניין הזה, ולצורך הפרוטוקול הודעתי, זה לא משהו מוסתר.

ישראל אייכלר: בדיון ב- 21 במאי 2017 התברר כי קיימים שלושה אתרים, בריכות החמצון, רתמים וא.א.

ישראל אייכלר: אשדוד, כל אתר שייך לרשות אחרת, ואפילו במשרד להגנת הסביבה שני מחוזות שונים אחראים על כל אחד משלושת האתרים.

ישראל אייכלר: רתמים באחריות מחוז המרכז של המשרד, א.א אשדוד באחריות מחוז דרום של המשרד, ובריכות החמצון, שנטושות כבר מ- 2002, באחריות עיריית אשדוד.

ישראל אייכלר: קיימת החלטת ממשלה כבר מ-2014, 4 במאי, לפני 4 שנים, שמספרה 1583.

ישראל אייכלר: עד כה לא נעשה הרבה לטיפול במניעת המפגעים והאתרים, ההחלטה הזו מתייחסת לכיבוי השריפות ולא מתייחסת כלל לשיקום שלושת האתרים הבעיתיים.

ישראל אייכלר: הוקצב לנושא 64 מיליון שקלים.

ישראל אייכלר: מעניין מה עשו עם 64 מיליון שקלים רק בשביל שריפות.

ישראל אייכלר: בדיונים הקודמים התברר, כי עד כה לא התקבלו הערכות תקציביות של עלויות לפינוי רתמים, א.

ישראל אייכלר: א אשדוד ובריכות החמצון.

ישראל אייכלר: נציגי המשרד להגנת הסביבה התבקשו לבדוק אילו חומרים נפלטים, כי הרי יכול אדם לבוא ולומר זה שום דבר, ויכול לבוא מישהו ולהגיד שזה נורא ואיום, אז אנחנו צריכים לדעת אילו חומרים נפלטים כדי שנוכל לדעת מה ההשפעה.

ישראל אייכלר: ביקשו גם לגדר את האיזור מפני גנבי מתכות.

ישראל אייכלר: בדיון השני הוצגו נתוני מדידה מדאיגים לגבי חומרים שנמדדו במקום השריפה, ועלה בדיון האחרון דבר שאני מקווה שלזה כן נמצא פתרון, זה לא עולה כסף כמעט, העניין של החוזים הנצורים של כבאות והצלה, שלא מאפשרים להם להביא כלים הנדסיים כבדים מצה"ל לכיבוי מהיר ויעיל של שריפות, זה ממש חלם.

ישראל אייכלר: נעשתה פנייה בנושא לשר אלקין, אנחנו רוצים לדעת האם החוזים שונו והאם אפשר כבר להביא בשעת הצורך כלים לטיפול ולכיסוי האש.

ישראל אייכלר: לגבי אתר רתמים, נפסק כי העלויות לשיקום הן 43 מיליון ₪, ויש תכנית שיקום מ- 2010, סה"כ 8 שנים.

ישראל אייכלר: התכנית לא קודמה, גם בגלל מציאת חומרים מסוכנים באתר.

ישראל אייכלר: התכנית הוגשה ע"י איגוד ערים דרום יהודה, יש עדיין איגוד ערים דרום יהודה?

שלומית אבינח: כן.

ישראל אייכלר: אני עוד זוכר את חברת התחבורה דרום יהודה.

קריאה: זה ראש עיריית יבנה, הוא יו"ר האיגוד.

ישראל אייכלר: במידה ואיגוד הערים מוותר על ההגשה, צריך למצוא גורם חדש להגשת תכנית השיקום.

ישראל אייכלר: סוכם כי רשות מקרקעי ישראל ימשיכו ויקדמו את התכנית הקיימת, נמצאים פה נציגי רשות מקרקעי ישראל?

ישראל אייכלר: אנחנו נרצה לשמוע אם התקדם משהו מאז הדיון הקודם בנושא שיקום רתמים.

ישראל אייכלר: לא.א אשדוד ובריכות החמצון אין בכלל הערכות כספיות לשיקום, בגלל מחלוקת וסכסוכים משפטיים.

ישראל אייכלר: בדיון ב- 10 ליולי נטען כי בא.א אשדוד הייתה תכנית שלא תוקצבה ולא הופעלה ולכן פג תוקפה, וביקשנו לטפל בבוצה, שיש שם מתכות כבדות.

ישראל אייכלר: דובר בדיון האחרון ביולי 2017, כמעט שנה, על הוצאות המכרז לשמירה על אתרים ע"י רשות מקרקעי ישראל, גם על זה אני רוצה לשמוע, האם רשות מקרקעי ישראל כבר הציבה שומרים ומצלמות ודברים כאלה שדיברנו לפני שנה.

ישראל אייכלר: בסיכום הדיון האחרון נמצא כי סמכויות הממשלה תורחבנה, שיכללו גם את נושא השיקום ולא רק כיבוי, אם יהיה מימון בהתאם, אבל צריך החלטה ממשלתית ייעודית.

ישראל אייכלר: הבעיה היא שאף גורם לא נקב שום עלות מדוייקת לשיקום האתרים האלה, צריך לדעת על מה מדובר, בכמה, ואין הערכה תקציבית כוללת של שיקום האתרים הללו.

ישראל אייכלר: אנחנו בדיון שלישי אבל לא האחרון, לצערי ולשמחתי.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, מצד אחד אני יודע שבדיון אחד אי אפשר לגמור עניין כזה, מצד שני חבל על הזמן, כל יום זה עלול להיות לא בריא.

ישראל אייכלר: אני מבקש מכל הגורמים להתכנס, ביניהם, לא רק בדיון בוועדה הזו, למצוא מענה לפתרון בבעיה האמורה.

ישראל אייכלר: עד כאן הדברים שלי, אנחנו נאפשר לסמנכ"ל בכיר במשאבי טבע לתת סקירה של כמה דקות.

ישראל אייכלר: אם המנכ"ל מגיע, טוב, אם לא אנחנו נסגור את הישיבה.

אלון זסק: בוקר טוב לכולם, אלון זסק, סמנכ"ל בכיר למשאבי טבע.

אלון זסק: איתי נמצאים פה מנהל מחוז דרום של המשרד, מר ברוך ובר, וסגנית מנהלת מחוז מרכז של המשרד, ורד אדרי.

אלון זסק: אני אתן לכם סקירה קצת יותר גדולה, ואוסיף לגבי הנושא של בכלל השריפות בשטחים פתוחים, אחרי זה בעצם זה יתכנס כי אשדוד הוא חלק מהסיפור.

אלון זסק: מבחינתנו הנושא של שריפות בשטחים פתוחים ובמקרה הזה גם אשדוד, ובפרט, הוא נושא מאד בעייתי, הוא נושא שנכנס לתכנית העבודה של המשרד להגנת הסביבה באופן מאד משמעותי.

אלון זסק: זה התחיל, ראיתי פה קודם נציגים גם מאיזור מנשה, זה התחיל בנושא של מפגע המפחמות, באיזור חריג, במצפה אילן, וכחלק מהפתרונות ושלל הדברים שאנחנו טיפלנו בנושא, אנחנו למעשה עושים פתרונות שאמורים לתת מענה לכל הארץ, כשהתכנית היא תכנית למניעת שריפות בשטחים הפתוחים.

אלון זסק: נכון להיום, אם אנחנו מדברים בכלל על הבעיה של זיהום האוויר, וזיהום האוויר הוא הבעיה מספר אחת שאנחנו מתמודדים איתה, אז היו שלוש רגליים שתמיד ידענו וטיפלנו בהם בצורה כזאת או אחרת.

אלון זסק: התעשייה, התחבורה, שהיא המזהם הגדול ביותר, הרגל השלישית זה כל נושא תחנות הכח ובאשדוד מן הסתם גם, והדבר הרביעי זה בעצם זיהום האוויר מהשריפות בשטחים הפתוחים, חלקן שריפות של פסולת חקלאית אבל חלקן כמו שאתם רואים בתמונה הזאת, פסולת חקלאית שאליה התווספו אשפה לא מטופלת כמו שצריך, חומרים מסוכנים, ספות, מקררים, כל מה שאתם רוצים ובמקרה שלנו גם בוצה, בנושא של הבוצה הישנה של מט"ש אשדוד.

ישראל אייכלר: אגב, עבר חוק בקריאה שנייה או שלישית, קנסות כבדים מאד למי ששורף פסולת, אתם יודעים את זה?

אלון זסק: הוא לא עבר בשנייה והשלישית, הוא עבר ראשונה, אם אני זוכר.

קריאה: החוק של גרמן.

אלון זסק: נקווה גם שהוא יעבור את בשנייה והשלישית, אבל איתו צריכים לבוא סטים של תקנות שחלק מהן אנחנו כבר עושים היום, לתקן את התקנות מכח חוק אוויר נקי, נדבר גם על זה.

אלון זסק: מבחינתנו, כשאתה מסתכל על הבעיה אז יש זיהום אוויר קשה מאד, וריח, וחשיפה לחומרים מסוכנים כתוצאה משריפת פסולת שמושלכת בשטחים הפתוחים, כשסוגי הפסולת המושלכת הם אמנם פסולת חקלאית שאנחנו מכירים אותה יותר, זה גזם חקלאי ובעיקר פסולת פלסטיק, אבל גם פרא של חיות משק ופגרים של חיות משק, פסדים.

אלון זסק: פסולת עירונית, אשפה צמחית, בעיקר ביישובים בצפון, בפזורה, במשולש.

אלון זסק: פסולת אלקטרונית שחלקה העיקרי הוא פסולת מסוכנת, לרבות חומרים מאד מאד בעיתיים, כולל מסרטנים, פסולת בניין, שיפוצים כאלה ואחרים.

ישראל אייכלר: כשאתה מדבר על אלקטרונית אתה מדבר על בטריות וכאלה?

אלון זסק: גם, כן.

אלון זסק: מחשבים, בטריות, טלוויזיות, הכל.

אלון זסק: אנחנו עשינו בדיקה מה יש לנו.

אלון זסק: שאלת קודם מה נושמים, אז לגבי הנשימה יש לנו כמובן את תחנות הניטור, לרבות תחנות ניטור באיזור אשדוד, עם נתונים.

אלון זסק: אבל מעבר לזה, כשאתה מסתכל על הפסולת ועל מה נשרף, ועשינו בדיקה בשנה האחרונה עם מבצעי הפיקוח והאכיפה של המשרד, אז אנחנו חשבנו שפסולת חקלאית תהיה רוב מה שנשרף, לא כך הדבר, רק עשרים אחוז זה פסולת חקלאית שנשרפת, אחרי זה יש לנו את הפסולת הביתית, אשפה ביתית שלא מטופלת כמו שצריך, לא מגיעה לאתרי פסולת, לא ממויינת, ופשוט שורפים אותה כפתרון קצה, מה שהיה אולי לפני שלושים וארבעים שנה ועדיין קיים בהרבה מאד מקומות, ופיזור שונה של פסולת בניין, פסולת גושית, פלסטיקים, כבלים, פסולת בניין גושית וכו'.

אלון זסק: המקורות המרכזיים לשריפות של הפסולת בשטחים הפתוחים, זה דבר ראשון השלכה ושריפה של אשפה ביתית או מסחרית, לאחר מכן שריפה של פסולת אלקטרונית לצורך הפקת המתכות, לוקחים את הכבלים, שורפים, ואחרי זה את המתכות שנשארו פשוט לוקחים ומוכרים אותן.

אלון זסק: גזם או פסולת פלסטיק חקלאית, השלכה ושריפה של הגזם, גם גזם חממות, גם גזם רגיל ממטעים, שריפות לא מאושרות, בעקרון יש אישור, ברגע שיש מחלות לאותו גזם חקלאי אז יש אישור ממשרד החקלאות לשרוף, אבל זה ניתן במשורה.

ישראל אייכלר: גזם מטעים זה גם דבר שגורם למחלות?

אלון זסק: כן, גזם מטעים יכול לגרום לשריפה.

אלון זסק: אם זו שריפה משמעותית, יש הרבה מאד חומרים, כמו פורמלדהיד, שנשרפים עם הגזם החקלאי ואני מדבר רק על נקי, מן הסתם עם הגזם הזה שמים כבר צינורות השקייה, ו - - -

ישראל אייכלר: הפלסטיק ואסבסט יודעים, אבל לא ידעתי שגזם מטעים גם יכול להיות מסוכן.

אלון זסק: כן, במיוחד כשהוא נשרף בשריפה לא מבוקרת.

אלון זסק: כשאתה עושה את זה בשריפה מבוקרת אז זה עוד מילא, אבל שריפה לא מבוקרת זה מאד בעייתי.

אלון זסק: וכמובן שריפות חקלאיות יזומות במקרה של מטעים.

אלון זסק: התכנית שלנו למעשה מורכבת משלוש רגליים עיקריות: א.

אלון זסק: הגברה משמעותית של פיקוח ואכיפה, לרבות הקמת יחידת פיקוח ובנייה של מנגנון בקרה סגור לנושא הזה, דבר שני חקיקה ותקינה ופה אנחנו מצטרפים למעשה, החוק של גרמן אומר בסופו של יום, מעבר לעיסוק בחוק, שהמשרד להגנת הסביבה יתקין תקנות.

אלון זסק: אנחנו בשלבים מאד מתקדמים של תקנות מכח חוק אוויר נקי, זה גם יאפשר לנו אחרי זה להעביר עיצומים כספים לנושא הזה, כי כל ההסדרה הנורמטיבית של הפסולת החקלאית היום לא קיימת.

אלון זסק: היום אין נורמת התנהגות נורמטיבית לחקלאי מה הוא צריך לעשות בגזם החקלאי שלו, גם בצמחי וגם בקלאסי.

אלון זסק: את זה אנחנו אמורים להכתיב בתקנות.

אלון זסק: מעבר לזה, פינוי פיזי, אנחנו יכולים לעשות חקיקה ולעשות פיקוח, ואנחנו רוצים גם לעשות פינוי משמעותי של ערימות הפסולת שמושלכות לשטחים הפתוחים, לרבות הקמת מנגנון - - -

ישראל אייכלר: לאן תפנו את זה?

אלון זסק: לאתרים נסתרים.

אלון זסק: אתרים מוסדרים, טיפול כמו שצריך, חלק למיחזור.

ישראל אייכלר: ושם תקברו את זה בחול?

ברוך ובר: חלק, אפשר להשיב את זה.

אלון זסק: תלוי, חלק יכול להיות ממוחזר.

אלון זסק: פסולת בניין יכולה להיות ממוחזרת וגם גזם צמחי יכול להיות ממוחזר, לפי העניין.

אלון זסק: לרבות בנייה של מנגנון של צווי ניקוי ומכרזים לרכישת שירותי פינוי פסולת, במידה והרשויות או בעלי הקרקע לא יבצעו.

אלון זסק: זאת אומרת, תכף אני אגיע לזה, יש איזשהו מנגנון, אתם תראו את זה תכף באיזשהו איור, שיציג את כל הפעילות.

אלון זסק: אז תכנית הפעולה בקצת יותר מפורט זה הפעלת פקחים לאיתור הערימות, לרבות הפעלת אמצעי תצפית, גילוי ומיפוי.

אלון זסק: יחידה של משנעי פסולת, יחידת מבעירים, פה אנחנו עושים שיתוף פעולה, תכף נדבר עליו קצת יותר, עם רשות הכבאות.

אלון זסק: השבוע נציב הכבאות ומנכ"ל המשרד למעשה סוגרים נוהל עבודה סדור.

אלון זסק: יש פה שתי רגליים, אחת מניעה במקור, שזה אחרי פעילות שאנחנו עושים, ושנייה מה עושים במקרה שיש שריפה, להפחית עד למינימום את הזמן שבו השריפה קורית, ולייצר מצב כזה שבו כלים כבדים יכולים להיות מופעלים ע"י כב"ה, לפתוח את הערימות, ראינו את זה - - -

ישראל אייכלר: זה סודר כבר?

אלון זסק: הנוהל ייסגר ביום חמישי הקרוב, בשאיפה, ואז נוכל להעביר גם מימון לטובת הנושא לכבאות, אנחנו נבחן איך עושים את זה ומה עושים.

ישראל אייכלר: דובר אז לקחת מהמשטרה או מהצבא כלים, זה כן סודר?

עובד מנשה: זה סודר.

עובד מנשה: לגבי המט"שים יהיה מספיק כלים מיוחדים, זה ה- די-9 ודי- 10, זה נסגר ממש בימים הקרובים.

ישראל אייכלר: שאתם תרכשו בעצמכם?

עובד מנשה: אנחנו לא רוכשים, אנחנו עושים הסכם.

ישראל אייכלר: הסכם עם חברה שכן יש לה.

שלומית אבינח: זה מה שביקשנו.

אלון זסק: זה המכרז עם הקבלנים.

אלון זסק: מעבר לזה, הקמת מערך מידע שיתעדכן כל הזמן, ongoing, אודות המפגעים בשטחים הפתוחים, ואנחנו כבר בפיילוט מול שני מחוזות מתוך שישה של משרד החקלאות, להפחית את כמות רישיונות השריפה שמקבלים לנגעים, כשאנחנו מפקחים בפועל על כל רישיון כזה, מקבלים את האישור, אנחנו יוצאים לשטח, רואים שבאמת מדובר בנגע ולא מדובר בקצת עצים עם הרבה פסולת והרבה פלסטיק, על מנת שזה גם לא יישרף.

אלון זסק: ניקוי השטח, זה הוצאת צווי ניקוי ע"י המשרד לבעלי השטח כשיטת הפעלה, ונוהל מזורז עם סיוע מנהלי מאד משמעותי פה, ופינוי יזום של ערימות הפסולת.

אלון זסק: כיבוי, יש חדר בקרה ושליטה שלנו, יש את חדרי השליטה של כב"ה שאנחנו עושים שיתופי פעולה בינינו, ושיתוף פעולה של כב"ה שכבר קורה בפועל בשטח – נכון להיום, למרות שהנוהל עוד לא סגור, כב"ה יוצא לשריפות של השטחים הפתוחים, מה שלא היה קודם באופן מהותי, נכון להיום יש שיתוף פעולה מאד טוב גם בין חדרי המצב, גם בפועל בין אנשי השטח של כבאות ואנשי המשרד.

אלון זסק: מבחינת תרשים הזרימה של מערך הפעולה, אנחנו נעשה פיקוח בשטחים הפתוחים למעלה, נאתר את המפגעים, אם הערימה כבר נשרפת אז מן הסתם זה הפעלה של כב"ה בנוהל שדיברנו עליו, אם הערימה עוד לא נשרפה, אנחנו רוצים למנוע אותה במקום, ולכן אנחנו נוציא דו"חות סיור, לאחר מכן אנחנו נפעל לאיתור בעל הקרקע ו/או הרשות והוצאת התרעות, אם זה נוקה מה טוב, אם זה לא נוקה אנחנו מכינים צווי ניקוי בהתאם לסמכויות שיש למשרד.

אלון זסק: אנחנו עוקבים על ביצוע צו הניקוי, שוב, אם צו הניקוי יבוצע ע"י הרשות מה טוב, בנושא הזה אנחנו גם בקשר מול משרד הפנים, על מנת שלמשרד הפנים יהיה מנגנון תמיכה ברשויות לטובת הנושא.

אלון זסק: אם צו הניקוי לא יבוצע אז אנחנו ננקה בעצמנו באמצעות מכרזים לקבלנים שאנחנו עושים במשרד, ואחרי זה אנחנו בעצם יכולים לעשות גבייה של כפל הוצאות, לטובת המשך הטיפול.

ישראל אייכלר: איזה סעיף צריך לעלות 50 מיליון שקל?

אלון זסק: כל המערך הזה.

ישראל אייכלר: חוץ מהפינוי, אני לא רואה הוצאות גדולות.

אלון זסק: לעשות פיקוח זה משמעותי, אתה צריך לייצר מצב כזה שיש פקחים בשטח.

ישראל אייכלר: אבל זה 50 מיליון?

אלון זסק: רגע, זה אחד.

אלון זסק: דבר שני אנחנו מדברים על פריסה לשלוש שנים, זאת אומרת בערך 16 מיליון שקל לשנה, אנחנו מדברים על מימון אותם כלי עבודה כבדים לכב"ה.

ישראל אייכלר: זה הפינוי.

אלון זסק: כן, גם זה.

אלון זסק: גם הפינוי בעצמו של כמויות מאד גדולות, כשחלק יחזור בסופו של יום לאוצר המדינה.

ישראל אייכלר: טוב, יש לך משהו להגיד לי לגבי הנושא של הדיון היום, האתרים שדיברנו עליהם.

אלון זסק: כן, לגבי האתרים שדיברנו, ורד את רוצה שאני אגיד או את תגידי לגבי הנושא של התכנית של רתמים, אחרי זה ברוך אם אתה רוצה להתייחס, בשמחה.

ורד אדרי: ורד אדרי, מתכננת המחוז וסגנית מנהל המחוז במשרד להגנת הסביבה, מחוז המרכז.

ורד אדרי: התכנית לשיקום לאתר רתמים קודמה לפני כמה שנים, היא נעצרה, בימים אלה היא מחדשת את פעילותה מה שנקרא, היא הגיעה חזרה לדיון בוועדה המחוזית ונתנו לה עוד ארכה כדי להגיש אותה לצורך מתן תוקף, כלומר היא עברה כבר את כל השלבים הסטאטוטוריים בעבר.

ורד אדרי: ממה שידוע לי, ומשיחה שקיימתי אתמול עם מתכנן המחוז של רמ"י, מי שבסופו של דבר יחתום על התכנית זה איגוד ערים דרום יהודה ורמ"י יחד, וכך נוכל לאשר את התכנית.

שלומית אבינח: הם פה, הם גם יכולים להתייחס לזה.

ורד אדרי: אז הם גם יכולים להתייחס לזה.

ורד אדרי: התכנית הזו בעצם מציעה מנגנון - - -

שלומית אבינח: מי מתייחס לרתמים?

יואב ששון: רתמים זה לא בתחום שלנו, שנינו ממחוז ירושלים, רתמים זה מחוז מרכז.

יואב ששון: מה שאני יודע להגיד על רתמים, שהיא שוקמה, גודרה.

שלומית אבינח: מה זה גודרה?

ורד אדרי: אני אמשיך.

ורד אדרי: התכנית הזאת בעצם היא תכנית השיקום לאתר - - -

ישראל אייכלר: אני רק רוצה שהפרוטוקול ישמע מה שאמר אלון, סמנכ"ל משאבי טבע במשרד, הוא אמר: לא שוקמה ולא גודרה.

יואב ששון: לגבי הגדרות, הגדר נמצאת במכרזים.

ורד אדרי: אם תתנו לי לסיים אני אתן לכם את הסקירה גם הסטאטוטורית וגם של העבודה בפועל.

ישראל אייכלר: רציתי שהפרוטוקול ירשום את זה, כדי שאחר כך אני קורא, אני אדע איפה אני עומד.

ורד אדרי: אני אדבר קודם סטאטוטורית ואז על המצב בפועל.

ורד אדרי: התכנית בעצם מציעה מנגנון כזה, יש שם שני בורות שהם עדיין - - -

שלומית אבינח: את מדברת על רתמים.

ורד אדרי: על רתמים, כן.

ורד אדרי: בורות שעדיין לא הטמינו בהם פסולת, כדי לשקם את זה בצורה מיטבית הבורות האלה צריכים להתמלא, מה שבעצם אנחנו עושים פה זה מנגנון שאותם בורות ימולאו בפסולת יבשה בלבד, כלומר פסולת בניין.

ורד אדרי: פעם אחת אנחנו ננצל את הנפח הזה, פעם שנייה באמת נוכל לעשות את השיקום כמו שצריך.

ורד אדרי: התכנית הזו אני מניחה שבימים ובחודשים הקרובים תובא לידי אישור, כאשר היא תתאשר אנחנו שוב נצא לפעולה בשטח, נדרוש את כל החקירות הנוספות, בעבר עשו סקר שדה, יצטרכו לחדש את הנתונים האלה, זה מבחינה סטאטוטורית.

ורד אדרי: לגבי בריכות החמצון, הבריכות הן לא בתוך מה שנקרא הקו הכחול של התכנית, הם לא בתחום תכנית השיקום של הקו, הבריכות האלה יצטרכו טיפול בנפרד.

שלומית אבינח: אבל זה לא שייך לאשדוד.

ורד אדרי: בריכות לשפכים.

שלומית אבינח: זה המאבק המשפטי.

שלומית אבינח: נציגי אשדוד כאן, נכון?

אלון זסק: אבל ברוך יכול להתייחס לזה אחרי זה.

ורד אדרי: לעניין הבריכות נעשתה חקירה ראשונית, צריך גם פה לעשות השלמה של החקירה אבל אין פה תכנון סטאטורי ארוך.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין לפרוטוקול, שמנהל התכנון שלח לנו הודעה לפיה תכנית לאתר הטמנה ברתמים אמורה לקבל תוקף תוך כחודש, אם וכאשר רמ"י יגיש עותקים לאישור.

ישראל אייכלר: ככלל, אנחנו לא עוסקים בפיקוח על מה שקיים בשטח, גם לא עוסקים בתפעולם של האתרים, המשרד להגנת הסביבה עוסק בנושאים האלו.

ורד אדרי: נכון, אז התכנית באמת, היא תבוא, מה שאמרתי, זה ימים או חודשים, אני יודעת שהם כבר מכינים את העותקים, ואז התכנית תקבל תוקף, ברגע שהיא מקבלת תוקף אפשר להתחיל לעשות את הפעולות לשחרור, בעצם אפשר יהיה להתחיל לתת את כל ה - - -

ישראל אייכלר: אבל מבחינה תקציבית, אתם מתוקצבים בעניין הזה?

ורד אדרי: מה שאני יודעת, שמבחינה תקציבית יש שני מקורות, פעם אחת יש, כל השנים הופרשו סוג של קרן, תגמולים.

ד"ר ענת רוזן: כל השנים הופרשו.

ד"ר ענת רוזן: שמי ענת רוזן, מנכ"ל איגוד ערים אשדוד- חבל יבנה.

ד"ר ענת רוזן: כל השנים, על כל ק"ג פסולת שהוטמן, הופרש חלק מהתשלום לקרן שיקום, למיטב ידיעתי יש בקרן הזו 17 או 18 מיליון שקל.

ורד אדרי: בנוסף, מה שהסברתי קודם, יהיה לנו את ה - - -

ישראל אייכלר: אז רגע, את הכסף הזה אתם יכולים להשתמש ולבצע, או שאתם צריכים אישורים נוספים?

ורד אדרי: זה של דרום יהודה.

שלומית אבינח: אנחנו רצינו להזמין אותם לדיון, אבל הם לא - - -

ישראל אייכלר: לא הבנתי, דרום יהודה צריך לעשות את זה ברתמים?

ורד אדרי: התכנית, מה שרמ"י החליטו עם דרום יהודה נכון לאתמול, העדכון שקיבלתי נכון לאתמול שזה יחסית חדש, שדרום יהודה ורמ"י מגישים יחד את התכנית.

ורד אדרי: מבחינת מכרזים ואיך זה יעבוד אני לא יודעת, צריך לברר את זה מול רמ"י, הם יוציאו את המכרז.

ישראל אייכלר: זאת אומרת התשלום של הטומנים.

ורד אדרי: כן, כל טון שייכנס בעצם ייצר.

ישראל אייכלר: הרעיון נשמע כל כך טוב שאני שואל את עצמי למה זה לא נעשה בשנה האחרונה.

ורד אדרי: את זה צריך לשאול את רמ"י.

ורד אדרי: אני יודעת שהיה דיון ודברים כל הזמן מי הגיש את התכנית הסטאטוטורית, אם זה יישאר, כי בעבר דרום יהודה היו חתומים עליה ולא ידעו אם הם ימשיכו או לא, ובסופו של דבר הם מגישים את זה יחד.

ישראל אייכלר: אמרת את זה בפתיח, אבל זה לא עוזר לי.

ישראל אייכלר: איך עוזרים לעניין עצמו, אם עוד שנה אנחנו נתכנס ושוב דרום יהודה לא יידע - - -

ורד אדרי: להערכתי, הם אמרו תוך חודש אז אני יודעת שנתנו להם ארכה של חודש אז הם חייבים להכין את זה, גם הבנתי שהם מכינים כבר עותקים.

ורד אדרי: כלומר במתן תוקף כל התהליכים הסטאטוטוריים כבר נגמרו, שזה השלב שלוקח בדרך כלל זמן.

ורד אדרי: מבחינת יציאה לשטח, זה באמת תלוי במכרזים של רמ"י.

ברוך ובר: אני יכול להוסיף שהחלטת הממשלה מדברת על הקמת ועדה שאותה המשרד להגנת הסביבה הוסמך לכנס.

ברוך ובר: הוא אמנם הורה לכנס או ביקש לכנס, ועדה כזאת אמורה להיות בזמן הקרוב, אבל נקבע מועד שאני לא זוכר אותו, כדי לשבת ביחד עם אנשי רמ"י ולבדוק כיצד הדברים מתקדמים.

ורד אדרי: אנחנו כל הזמן איתם בדיונים ובישיבות.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: בגלל שאני בודק מה קורה עם המנכ"ל, ובגלל שאני מתכוון לסגור את הישיבה אם הוא לא מגיע, אני רוצה לתת לאנשים המכובדים שהגיעו.

ישראל אייכלר: ראש מועצת גן יבנה, מי עוד הגיע מראשי הערים?

ישראל אייכלר: ראש מועצת יבנה, הגיע?

שלומית אבינח: גן יבנה, דרור אהרן.

דרור אהרן: שלום אדוני, שלום לכולם.

ישראל אייכלר: אתם צריכים למצוא איזה שם שאנחנו לא נטעה בין גן יבנה ליבנה, זה כמעט קמצא ובר קמצא.

ישראל אייכלר: בקיצור, מר דרור אהרן.

דרור אהרן: הנושא הזה של השריפה פתח צוהר מאד גדול לכך שאין שום אחריות, ואין שום גוף שמתכלל את כל מה שקורה מסביב לאותם אתרים.

דרור אהרן: גם אתר רתמים וגם בריכות החמצון הישנות של אשדוד.

דרור אהרן: האירוע הזה היה קשה ביותר כי לא ברור מה נפלט לאוויר, האירוע נמשך לאורך זמן וברציפות מאד גבוהה, העוצמה שלו היתה חריגה בכל קנה מידה ואף גוף ממשלתי או גוף רשותי לא לקח אחריות, כל אחד גלגל את האחריות ממנו והלאה ותשובות לא קיבלנו.

דרור אהרן: אנחנו העלינו את הנושא הזה בדיון במועצה, גם באיגוד ערים לאיכות הסביבה, קיבלנו מידע חלקי, לא מלא, אני הייתי רוצה לדעת ולשאול ברצינות מי הגוף שאחראי לטפל במקרים מהסוג הזה.

דרור אהרן: ברור שיש פה בעיה כספית, העלויות פה הן גבוהות של כל הנושא של השיקום, גם של רתמים שלא שוקם, פה נאמר שרתמים שוקם, רתמים לא שוקם.

דרור אהרן: גודר אולי כן.

ישראל אייכלר: גם לא.

דרור אהרן: חלקי, לא מלא.

דרור אהרן: חלקי, יש שם גידור חלקי ממש, אני עשיתי סיור.

דרור אהרן: יש חלקי, לא מלא, ועדיין למטה יש כנראה עוד בערה שעדיין לא כובתה.

דרור אהרן: זאת אומרת, אין פה אף אחד שיודע באמת מה קורה בשטח.

דרור אהרן: אף אחד שגם כן בא ואומר, המצב הוא כזה וכזה, נדרש לעשות כך וכך.

דרור אהרן: לכן אני פונה לוועדה ברצינות, בשם התושבים שלי, בשם תושבי הסביבה, שיקום פה מישהו ויגיד מי אחראי.

ישראל אייכלר: אני חושב שהדברים שלך מאד נכונים, אני מצטער לסגור את הדיון מוקדם מהמתוכנן, מצטער מאד שהמנכ"ל לא הואיל להשתתף למרות שהישיבה תואמה איתו מבעוד מועד, בהתאם ליומן שלו, זה דבר שאנחנו לא עושים בדרך כלל, לקיים ישיבות לפי היומן של המנכ"ל.

ישראל אייכלר: אבל אני מפחד לחשוב שבריאותם של תושבי הדרום פחות חשובה מבריאותם של אנשים באיזורים אחרים, אני אתן לעוד, מי אתה?

אבי פוקס: אני אבי פוקס, תושב בני דרום.

ישראל אייכלר: אתה תושב בני דרום, אתן לתושב אחד להגיד ואנחנו נסגור את הישיבה.

אבי פוקס: קודם כל תודה רבה על הישיבה ועל הרצף ועל ההמשכיות של הבדיקה, אבל כמו ששמענו פה אחרי שקיבלנו את הסקירה הרחבה, למעשה אנחנו נמצאים כל הזמן באותו שיח של פינג פונג, פעם מדבר מחוז אחד אומר זה מחוז אחר, ולדעתי הגיע הזמן לעשות מעשה ולהחליט שצריך להיות צוות עיבוי ספציפית לזה, שכל משרד ישלח נציג אחד שיידע לעשות את העבודה שלו.

אבי פוקס: הועדה לא יכולה כל פעם לעקוב, ובטח גם כמו שאומר פה ראש הרשות, הוא לא יכול לנהל את השיח כשהתשובות מגיעות בצורה חלקית, אנחנו עכשיו נכנסים עוד פעם לעונה חמה, וסבירות מאד גבוהה שעוד פעם יפרצו שריפות, ואז עוד פעם נחזור לפינג פונג הזה.

אבי פוקס: אני חושב שאדוני צריך לבקש שלפעם הבאה יגיע נציג אחד שיודע לרכז את הפעולות, ולא להמשיך עם הפינג פונג הזה בין המחוזות.

אבי פוקס: זו בעיה שהיא נמצאת באיזור ספציפי, אפשר לתחם את האיזור ולמצוא לו צוות עיבוי ספציפית למקום.

אבי פוקס: מעבר לבעיות שהחומרים גם ממשיכים הלאה, לחלחל לתוך המים ועוד.

אבי פוקס: הנזק ממשיך כל פעם בתחומים אחרים ומתרחב, זה לא יכול להיות השיח הזה גם.

אבי פוקס: המצגת היפה שראינו היא יותר צופה פני עתיד, היא פחות דיברה על הטיפול הנקודתי בתוך האיזור שלנו מקבל טיפול.

ישראל אייכלר: תודה.

אלון זסק: כבוד היו"ר, יש ישיבה של ועדת המעקב בסוף החודש הזה, ב- 26 ביוני, ישיבה של ועדת המעקב.

ישראל אייכלר: אני רוצה לקבל את הפרוטוקול שלכם, שלחו לנו אחרי הישיבה, של הדיון הזה.

ישראל אייכלר: לפני שאני סוגר את הישיבה, ישנו בחז"ל סיפור שאחד התנאים, כאשר אנשים יצאו ולא השתתפו בדיון אז הוא מאד כעס, אז אמרו לו: "למה אתה כועס על אלה שבאו?

ישראל אייכלר: תכעס על אלה שלא באו".

ישראל אייכלר: אז אני רוצה לציין את אלה שבאו, כי הם לא אשמים.

ישראל אייכלר: ברוך ובר, ורד אדרי, אלון זסק, יתיר אבישר, חן נויבואר, שגיא עזני, כל אחד ותפקידו יבורך, זה רשום בפרוטוקול.

ישראל אייכלר: אורי דביר, עובד מנשה, רב פקד אברהם תובל, אסף רפלד, יואב ששון, אהוד מויאל, אמיר ברק, ענת רוזן, יהונתן רוזנברג, גדי סימון, עודד שטיינמץ, אבי פוקס, אורי צפריר, אסף פינק, יעל צ'פרזרו, גברת רוני בריל, טלי אולשק, ראש המועצה דרור אהרן.