ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 633, 2018-05-29 09:00

יואב קיש: שלום ובוקר טוב לכולם, אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק רישוי עסקים ממשלתית, 1196.

יואב קיש: אנחנו בשאיפה לסיים את החקיקה של הרפורמה במושב הנוכחי.

יואב קיש: אנחנו נעדכן על תכנית הישיבות בהמשך, כדי שנתכנס לסיום הנושאים שבכוונתי לקדם.

יואב קיש: אחד, נושא הצו.

יואב קיש: הצו, להבנתי, יצא להערות הציבור.

יואב קיש: אנחנו החלטנו, בהמשך לדיון שהיה פה בשבוע שעבר, ואני מעדכן פה את משרדי הממשלה, שהצו ייכלל לא כצו, אלא כתוספת לחקיקה.

יואב קיש: הוא יכלול בתוכו גם את ההגדרה.

יואב קיש: לא רק את לוחות הזמנים של חידוש וכיוצא בזה, אלא גם הגדרה של כל מסלול, והחלוקה למסלולים השונים.

יואב קיש: כשנשלים את החקיקה נייתר את הצורך בהוצאת צו.

יואב קיש: הדברים האלה יושלמו פה בוועדה.

יואב קיש: יכול להיות שנצטרך לעשות דיון לצו עם כל המשמעויות שלו וכל העסקים.

יואב קיש: אני מבקש שתעבירו לייעוץ המשפטי את הטיוטה הרלוונטית האחרונה שיש לכם, אנחנו נתחיל איתה, היא תהיה הבסיס לשינוים שנעשה פה בוועדה.

חוה מונדרוביץ: כל השינויים בצו רישוי עסקים הם בסמכותו של שר הפנים.

חוה מונדרוביץ: הוא מתנגד לפגיעה בסמכותו.

חוה מונדרוביץ: הוא מבקש שזה יישאר בסמכותו כפי שהיא היום, בהמלצת הוועדה הבין משרדית.

חוה מונדרוביץ: כל השינויים בצו נעשים היום בוועדה הבין משרדית.

יואב קיש: שוחחתי על זה עם השר.

יואב קיש: הבנתי את הרגישות שיש לו בעניין הזה.

יואב קיש: אנחנו נתקדם במסלול שאמרתי, תוך התייחסות לרצון השר.

יואב קיש: אני מבקש שתעבירו את הטיוטה.

יואב קיש: אנחנו נתקדם בעניין הזה.

יואב קיש: אני אשב עם השר כדי להגיע להבנות בעניין.

עמיחי פישר: מעבר לשאלת סמכות השר שהיא חשובה בפני עצמה, הצו, מכיוון שהוא כל כך מורכב, כל כך טכני ומלא פרטים, הוא בכוונה נמצא כיום בתוך מסגרת הממשלה, כדי לאפשר את השינויים הדינאמיים שנדרשים.

עמיחי פישר: אנחנו לא רוצים להיות במצב – מה שאני חושב שעתיד לקרות - שמתקבלת החלטה על איזה שהוא שינוי, אבל מכיוון שלא רוצים להגיע עם השינוי הקטן הזה לכנסת אז מחכים שנתיים.

רועי פולקמן: ההצעה של היושב-ראש היא שההקלות יישארו בסמכות השר והוועדה.

רועי פולקמן: עדיין תהיה גמישות רבה.

רועי פולקמן: זה הנוהל בנושאים לא פחות מורכבים בוועדת כספים.

רועי פולקמן: יהיה טוב שגם ועדת הפנים תעבוד ככה.

רועי פולקמן: אם יהיו החמרות, ההחמרות יובאו לאישור ועדת הפנים של הכנסת.

הגר סלקטר: אם הכוונה שכדי לקצר תוקף יהיה צורך להגיע לוועדה, זה דבר שונה לגמרי.

הגר סלקטר: זה דבר שונה, המשמעויות שלו שונות.

הגר סלקטר: קשה לבטל את צו רישוי עסקים ולהכניס אותו כתוספת לחוק.

יואב קיש: הצו הוא צו מורכב, אבל אנחנו במקום שהוא כבר קיים.

יואב קיש: זה לא שאנחנו באים באוויר ואני עכשיו צריך להקדיש עשרות שעות רק בשביל לייצר אותו.

יואב קיש: אני רוצה לייצר שני דברים במהלך הזה.

יואב קיש: אנחנו משנים פה "מוד", אמרנו את זה בצורה הכי ברורה.

יואב קיש: במקום מצב שהעסקים באים לקבל אישור כל פעם, המשרדים הם אלה שיבואו ויעשו את הביקורות.

יואב קיש: אנחנו נותנים להם כלי מאוד חזק, וזה ביטול הרישיון.

יואב קיש: זו חשיבה שונה.

יואב קיש: במסגרת החשיבה הזאת, ראוי שהצו יהיה חלק מהחקיקה, יהיה כתוספת, כאשר הגמישות שאנחנו מאפשרים פה היא לקולא.

יואב קיש: זאת אומרת, רוצה השר להקל?

יואב קיש: זה בסמכותו המלאה, הוא לא צריך את אישור הוועדה.

יואב קיש: מה זה להקל?

יואב קיש: זה להעביר למסלולים יותר נמוכים, זה להאריך תוקף רישוי, למחוק פרטים.

יואב קיש: רצה השר להחמיר כי גילה שיש משמעות וצריך להחמיר?

יואב קיש: את זה יביאו לאישור הוועדה.

יואב קיש: על זה יש לי דיון עם השר דרעי.

הגר סלקטר: אני מבינה.

הגר סלקטר: נחשוב שוב על המשמעויות.

חוה מונדרוביץ: כשמדובר בהחמרה, בכל מקרה אנחנו דורשים מהמשרדים שיעשו עבודה.

חוה מונדרוביץ: בכל מקרה זה מאוד מסובך לעשות את זה.

חוה מונדרוביץ: רוב ההחלטות היו הקלות.

יואב קיש: אז אין לנו ניגוד אינטרסים.

חוה מונדרוביץ: נביא את זה בכל מקרה לידיעת השר.

יואב קיש: בוודאי.

יואב קיש: אני גם דיברתי על זה איתו.

יואב קיש: אמרתי שאנחנו נגיע איתו להסכמות בעניין.

יואב קיש: משרד המשפטים, יש לכם עוד עבודה משמעותית לעשות, וזה השוואת החקיקה ביהודה ושומרון.

יואב קיש: אני רוצה שהחוק הזה ייכנס לתוקף גם ביהודה ושומרון.

חוה מונדרוביץ: הוא כבר ביהודה ושומרון.

הגר סלקטר: החוק, לדעתי, כבר מאומץ בתקנונים.

הגר סלקטר: אני יכולה לבדוק כדי לוודא את זה.

יואב קיש: אני רוצה להבין מה זה "מאומץ בתקנונים".

יואב קיש: האם זה בצו אלוף, האם זה בחקיקה ראשית?

יואב קיש: איך חוק רישוי עסקים כפי שהוא היום?

יואב קיש: איך הוא חי?

הגר סלקטר: הוא חי, לדעתי, בתקנונים.

יואב קיש: אני רוצה שזה יחול גם ביהודה ושומרון.

יואב קיש: אני יודע שבמסגרת ועדת שרים לחקיקה עלה העניין של איך רוצים לעשות את זה.

יואב קיש: אני מבקש תשובה לישיבה הבאה לגבי איך זה הולך לקרות.

הגר סלקטר: אני רק אגיד שלמיטב ידיעתי הוא חל בתקנונים בשינויים המחויבים.

הגר סלקטר: אם אתה זוכר, שוחחנו על העניין הזה במושב הקודם בהקשר של עסקים בעלי חשיבות לאומית.

יואב קיש: אני ממש לא זוכר.

תומר רוזנר: סיימנו את הדיון הקודם בסעיף 6א1, שעניינו מסלול ההיתר המזורז.

תומר רוזנר: הקראנו כבר את הסעיפים, שמענו חלק מההערות.

תומר רוזנר: היו גורמים שביקשו להעיר לסעיף הזה שעוד לא שמענו.

תומר רוזנר: השינויים שנעשו בסעיף מאז הישיבה הקודמת, שלא נקריא אותם כרגע, מסומנים בכחול.

לירון אדלר מינקה: יש כמה שינויים קטנים בסעיף.

לירון אדלר מינקה: השינויים הם בהתאם לדברים שנאמרו בוועדה בפעם הקודמת.

לירון אדלר מינקה: ברגע שמגישים את התצהיר ואת המסמכים, הרשות המקומית תמסור אישור קבלה, כאשר אישור הקבלה ישמש כהיתר המזורז עד שמקבלים את ההיתר המזורז עצמו.

לירון אדלר מינקה: זה בהתאם למה שהתבקש בוועדה בפעם הקודמת.

יואב קיש: תקריאי.

לירון אדלר מינקה: אני מקריאה את התיקון בסעיף 6א1(ז)(1).

לירון אדלר מינקה: לגבי עסק הכלול בסעיף (א)(1)(א) – תמסור לו רשות הרישוי על קבלתם ויראו את העסק שלגביו הוגשה הבקשה כמי שקיבל היתר מזורז א', ואישור הקבלה יהווה אסמכתא לכך עד לקבלת היתר מזורז לפי הוראות פסקה (2).

לירון אדלר מינקה: עוד שינוי בעמוד 5, בסעיף (ז)(1) (3)(א).

לירון אדלר מינקה: זה הסעיף שמדבר על ההודעות שנותן אישור יכול להודיע אחרי תקופת בדיקה.

לירון אדלר מינקה: בהיתר מזורז ב' יש תקופת בדיקה.

לירון אדלר מינקה: בסוף תקופת הבדיקה נותן האישור יכול להודיע 3 אפשרויות: או שהוא מתנגד לתת את ההיתר המזורז, או שהוא מוכן לתת את ההיתר המזורז רק אם יהיו תנאים מסוימים, או שהוא מוכן לתת את ההיתר המזורז, אבל העסק חייב לקיים תנאים תוך כדי ההיתר המזורז.

לירון אדלר מינקה: לגבי האפשרות השנייה שאפשר להגיד שהיתר מזורז יינתן רק אם יתקיימו תנאים מסוימים, אנחנו כתבנו שזה יהיה תנאים הנדרשים על ידו, ובלבד שתנאים אלה הם תנאים שהופיעו במפרט האחיד או לצד המפרט האחיד.

לירון אדלר מינקה: הוספנו כאן את המילים "או בתקנות לפי חוק זה", כי יש הוראה בחוק שאומרת שגם אם יש תקנות מכוח החוק שלא כתובות במפרט, הן בכל מקרה חלות.

לירון אדלר מינקה: צריך להבהיר כאן שאפשר יהיה גם להתנות את ההיתר המזורז בתקנות האלו.

לירון אדלר מינקה: אני אבהיר שקיבלנו הערות לגבי זה שיש בחוק עוד כל מיני אפשרויות לתת תנאים שהם לא בתוך המפרט ולא בתקנות.

לירון אדלר מינקה: אם יש איזו שהיא הוראה מיוחדת שצריך בשבילה לסטות מהמפרט – יש אפשרות כזאת בחוק – צריך לאפשר להתנות את ההיתר המזורז בזה.

לירון אדלר מינקה: אנחנו מתקנים את הנוסח בהתאם.

לירון אדלר מינקה: עוד תיקון זה בנושא של הסכמה למתן היתר מזורז למרות שלא כל התנאים מקוימים.

יואב קיש: איפה זה?

לירון אדלר מינקה: זה ב-(3)(ב).

לירון אדלר מינקה: (ב) על אף האמור בפסקה משנה (א), ראה נותן אישור כי העסק אינו עומד בתנאי מסוים, אולם שאין באי קיום אותו תנאי כדי למנוע את הפעלת העסק, רשאי הוא להודיע כי הוא מסכים למתן ההיתר המזורז, ובלבד שהמבקש יתקן את הליקוי בתוך תקופת ההיתר המזורז, במועד שיקבע נותן האישור בהודעה שימסור למבקש.

לירון אדלר מינקה: הבן אדם מצהיר על התנאים שהוא מקיים ואמור לעמוד בהם.

לירון אדלר מינקה: נותן האישור מגיע בתוך תקופת הבדיקה ורואה אם העסק עומד בדברים.

לירון אדלר מינקה: אם לא כל התנאים עד הסוף מקוימים - הכוונה פה היא לא לתנאים מהותיים, אלא לתנאים שהעסק יכול להשלים תוך כדי - הוא יכול להגיד: בסדר, תיקח את ההיתר המזורז, רק תתקן תוך כדי.

מירה סלומון: דיברנו בדיון הקודם על מצב שברגע שהדברים מוגשים לרשות המקומית מיד רואים את האדם כמי שעומד בתנאי הרישיון.

מירה סלומון: בהיתרים מזורזים יש לוח זמנים מאוד מאוד קצר.

מירה סלומון: אנחנו רצינו לבקש שסעיף 6, שמדבר על המצאה לרשות הרישוי, יכלול בצורה הכי ברורה ומפורשת שההמצאה תהיה בימים ובהוראות המקובלים באתר האינטרנט של הרשות המקומית, וכאשר מדובר ברשות רישוי שהיא לא רשות מקומית – באתר האינטרנט של משרד הפנים.

יואב קיש: זה לא obvious?

מירה סלומון: יש דברים שהם לכאורה obvious, אבל לצערנו אנשים מגיעים למחלקה הלא מתאימה, בשעות לא רלוונטיות.

מירה סלומון: לפעמים אנשים משאירים מעטפה מתחת לדלת.

מירה סלומון: ברור שחותמת "התקבל" זו הוכחה לזה שהדבר הזה נמסר - -

יואב קיש: הגדרנו חותמת "התקבל"?

תומר רוזנר: כן.

יואב קיש: מירה, עם כל הכבוד, אם מישהו שדוחף מתחת לדלת הצליח לייצר חותמת "התקבל", אני מצדיע לו.

טל ימיני: בשבוע שעבר הקראנו עד סוף עמוד 6.

טל ימיני: בעמוד 6 למטה מדובר על כך שעסק שנמצא במסלול של היתר מזורז לא יוכל לבקש ללכת למסלול של בקשה ברישיון רגיל או היתר זמני.

תומר רוזנר: אלא אם כן הוא מנוע.

טל ימיני: כן, אלא אם כן הוא מנוע בגלל עבירות קודמות וכו'.

טל ימיני: ביקשתם שנעביר את עסקי המזון, שזה בתי קפה, מסעדות וכו', להיתר מזורז א', לא להיתר מזורז ב', כדי להקל.

יואב קיש: זה תצהיר.

טל ימיני: נכון, תצהיר.

טל ימיני: דיברנו על הנושא של מה עושים עם בדיקות הרקע שאנחנו מבצעים.

טל ימיני: הוצע על ידי חבר הכנסת פולקמן ליידע את העסק על האופציה לבקש ללכת למסלול רגיל.

טל ימיני: הסעיף הזה מונע ממנו.

יואב קיש: אתה מדבר על אם עסק בא בבקשה עצמית.

טל ימיני: כן.

יואב קיש: אני לא רואה למה לא לאפשר את זה לעסקים.

יואב קיש: אם עסק רוצה ללכת למסלול יותר חמור מרצונו כי הוא חושש מזה שהוא יגלה בעיות בעתיד - -

יצחק שמעוני: יש תופעה מאוד מעניינת בה באים הרבה בעלי עסקים במסלול של תצהיר ואומרים שהם לא רוצים להיות במסלול של תצהיר.

יואב קיש: אני לא רואה סיבה למנוע מעסק שרוצה מרצונו ללכת למסלול יותר חמור.

יואב קיש: מישהו מצליח לחשוב על סיבה?

עמיחי פישר: יש היום חוות דעת מקדמית.

יואב קיש: מה שיש היום בחוק לא מאפשר.

עמיחי פישר: יש היום מנגנון שלפיו אני יכול לבוא לכל נותן אישור ולבקש את כל התנאים הספציפיים שיש לי.

יואב קיש: אתה.

יואב קיש: השאלה אם בעל העסק יכול.

עמיחי פישר: בעל העסק.

שי ברמן: חוות הדעת המקדמית היא לא תמיד אסמכתא.

שי ברמן: לפעמים אנחנו מקבלים חוות דעת מקדמית, אבל כשאנחנו מגיעים לשטח אנחנו רואים שאנחנו לא יכולים לקבל היתר.

שי ברמן: מה הבעיה עם ההצעה של המשטרה?

הגר סלקטר: הייתה התלבטות.

הגר סלקטר: היו כאלה שחשבו שנכון להשאיר את המסלולים פתוחים, היו מי שחשבו שלא.

יואב קיש: לא להשאיר את המסלולים פתוחים, אלא לאפשר לעסק מרצונו.

הגר סלקטר: זה אומר שהמסלולים המקלים הם מסלולים וולונטריים.

הגר סלקטר: אני אסביר מה היה החשש שהוביל בסוף להחלטה שלא להשאיר את זה וולונטרי.

הגר סלקטר: החשש היה שחלק ניכר מהעסקים יבחרו ללכת בדרך הזאת, לאור האופציה של התצהיר והמשמעויות המשפטיות, ושזה קצת יעקר מתוכן את פתיחת השערים.

הגר סלקטר: חשבנו שיש מקום להדגיש את הכלי הזה שנקרא "חוות דעת מקדמית", שזה כלי שקיים היום בחוק.

הגר סלקטר: הוא מאפשר לעסק נושא סיכון כזה לפנות לנותן האישור, לבקש ממנו חוות דעת מקדמית לפני שהוא פותח את העסק.

הגר סלקטר: אז הוא מרגיש יותר בטוח.

נפתלי קאיקוב: את יודעת כמה כאלה קרו במדינה מאז שהמדינה הוקמה?

נפתלי קאיקוב: כמעט אפס.

נפתלי קאיקוב: זה לא קורה.

הגר סלקטר: זה נכון שבכלי הזה של חוות דעת מקדמית בקושי משתמשים.

הגר סלקטר: אולי חבל.

הגר סלקטר: אולי צריך להשתמש בו יותר.

הגר סלקטר: אני חושבת שאף אחת משתי האופציות היא לא בלתי אפשרית מבחינה משפטית.

יואב קיש: לא אפשרתם את זה, כי אתם חוששים שבעלי עסקים "יפחדו" ללכת למסלולי תצהיר, ושהרפורמה תאבד את - -

הגר סלקטר: חשוב להגיד שזאת לא הייתה הכרעה משפטית, זאת הייתה הכרעה מקצועית.

יואב קיש: ברור.

תומר רוזנר: אני רק אתייחס לחוות דעת מקדמית.

תומר רוזנר: לא נעשה היום שימוש בכלי של חוות דעת מקדמית, כי לצורך קבלת חוות דעת מקדמית אתה צריך להגיש את כל המסמכים שצריך להגיש לפתיחת העסק.

תומר רוזנר: למה לי להגיש את כל המסמכים פעמיים?

תומר רוזנר: אני יכול להגיש את הבקשה ולרוץ בלוח זמנים.

יואב קיש: אני רוצה לאפשר לכל עסק ללכת למסלול יותר מחמיר אם הוא מעוניין בכך.

יואב קיש: אני רוצה שתהיה בחוק האפשרות הזאת, אני לא רואה שום סיבה למנוע.

אמירה סלומון: אנחנו רק חוזרים שוב על עמדתנו בעניין .

אמירה סלומון: one stop shop

יואב קיש: מה זה קשור עכשיו, מירה?

מירה סלומון: One stop shop יכול לעזור בהליך האישור המקדמי במובן שהכל יהיה מרוכז בשולחן עגול אחד.

יואב קיש: אין קשר לנושא המהותי.

יואב קיש: אנחנו עכשיו בנושא המהותי.

יואב קיש: אני עוד לא דיברתי על one stop shop.

יואב קיש: את מתנגדת להצעה שהצעתי?

יואב קיש: האם מישהו סביב השולחן מתנגד לעמדה שעסק יוכל לבחור מסלול מקשה יותר?

יואב קיש: הצעתך התקבלה.

תומר רוזנר: המשמעות היא שאנחנו צריכים לתקן את הסעיף שהקראנו קודם, את הסעיף שמדבר על התצהיר.

יואב קיש: אני לא מבין למה צריך לתקן.

קרן גלאון: בכל הסעיפים האלה יש את ההוראה הזאת.

קרן גלאון: צריך ללכת לפי המכלול, לא - -

יואב קיש: על זה צריך לדבר.

יואב קיש: מה הבעיה?

קרן גלאון: מה שמייצרים פה זה מספר מסלולי תצהיר.

קרן גלאון: המילה "תצהיר" קצת מטעה, כי צריכים להבין לאיזה מסלול תצהיר אנחנו מתייחסים.

קרן גלאון: מסלול התצהיר שבתוקף היום, שהכבאות כבר מיישמת שנה וחצי, נקרא נותן אישור על בסיס תצהיר.

קרן גלאון: הרישוי עצמו הוא במסלול רגיל, אבל האישור - - הבהרנו בחקיקה, וגם עמדנו על זה לפני שנה וחצי, שאין פה תכנית כבקשתך.

קרן גלאון: זאת אומרת, once עשינו את ניהול הסיכונים ואמרנו שזה ממגוון שיקולים - -

יואב קיש: זה גם נבע ממה שהם אמרו במשרד, שלא יפנו אליכם ועכשיו תצטרכו - -

קרן גלאון: נכון.

קרן גלאון: אנחנו חייבים לנתב את כוח האדם שלנו לעסקים שאנחנו רואים בהם סיכון יותר גבוה.

קרן גלאון: אנחנו צריכים לשמור על אחידות.

קרן גלאון: ידענו שתהליך הטעמה במשק לוקח זמן, שאנשים נמנעים מתהליכים חדשים.

יואב קיש: אני מבין את הגישה שלכם, אבל היא בעייתית.

יואב קיש: אתם חוששים שאתם תתפסו כלא בסדר בזה שמישהו יעשה תצהיר שלא יתאים כך שהוא יגיד: רגע, תבואו אתם כיבוי אש, תתנו לי אישור, אני לא רוצה להסתבך איתכם.

יואב קיש: זה יוצא מהנחת מוצא שאני לא מסוגל לעמוד בדלתא שבין התצהיר שלי לדרישות שלכם, לכן אתם אומרים: אני לא מאשר, אני מחייב אתכם בתצהיר.

יואב קיש: זה עומד בבסיס האמירה שלך.

קרן גלאון: נכון שנכנסו למסלול תצהיר כבאות 100,000 עסקים מתוך ה-150,000, שזה שני שליש מהעסקים, אבל זה אותם עסקים שמצאנו שהתצהיר שהם מתבקשים בו הוא תצהיר אפשרי.

קרן גלאון: אנחנו לא חושבים שצריכים להכניס כרגע עוד עסקים למסלול הזה.

שושנה יוסקוביץ: יש אלמנט בנושא של התצהיר שנשכח וחשוב שיהיה פה על השולחן, וזה עניין של עלויות על בעל העסק.

שושנה יוסקוביץ: ברגע שאתה הולך למסלול תצהיר, אתה צריך להביא חוות דעת של מומחים.

שושנה יוסקוביץ: בעסקים מאוד מאוד פשוטים אין בעיה, הוא לא יהיה צריך אותן.

שושנה יוסקוביץ: בעסקים טיפה יותר מורכבים אתה מטיל חובה על בעל העסק.

שושנה יוסקוביץ: זו חובה שיכולה להגיע לעלויות שהן באופן פרופורציונאלי לא ריאליות לעסק שלו.

יואב קיש: תני לי דוגמה.

שושנה יוסקוביץ: חוות דעת של יועץ בטיחות, חוות דעת של כיבוי אש.

יואב קיש: תני לי דוגמה לעלויות.

נפתלי קאיקוב: תצהיר הוא 50 שקל.

יואב קיש: אמרת משפט שעליו אני מבקש הבהרה.

יואב קיש: דיברת על עלויות שעסק לא יכול לעמוד בהן.

יואב קיש: תני לי דוגמה של בדיקה שעסק לא יכול לעמוד בה.

יואב קיש: לא לדבר באוויר.

שושנה יוסקוביץ: אני לא יודעת אם הוא לא יכול לעמוד בה.

יואב קיש: אמרת, זה ציטוט שלך.

יואב קיש: דיברת על כך שזה לא פרופורציונאלי.

יואב קיש: תני לי דוגמה.

שושנה יוסקוביץ: חוות דעת בנושאי איכות סביבה עולה הרבה מאוד כסף.

יואב קיש: איזה עסק?

יואב קיש: תן לי דוגמה תכל'ס, אני לא רוצה לדבר באוויר.

שושנה יוסקוביץ: בוא נלך לעסקי מזון.

שושנה יוסקוביץ: חוות דעת של יועץ מזון יכולה להגיע לאלפי שקלים.

יואב קיש: למי?

יואב קיש: לרשת קמעונאית?

שושנה יוסקוביץ: בית קפה, מזנון קטן.

שושנה יוסקוביץ: חוות דעת לכך שהוא עומד בכל התנאים יכולה להגיע לאלפי שקלים.

שושנה יוסקוביץ: זו עלות לא סבירה.

שושנה יוסקוביץ: זה לחזק את עמדתך שצריך לתת לו את האפשרות ללכת למסלול - -

רועי פולקמן: במסלול מזורז ב', שאנחנו ממילא צריכים לשנות כי הסיפור של 45 יום הוא מופרך, צריך להגיע למודל שבו העסק יצהיר ויצרף אישורים, זאת אומרת, במקום לחכות לאישורי משטרה, אישורי משרד הבריאות, הוא יבוא ויגיד: הבאתי יועץ בטיחות, הבאתי את האישורים, אני מצרף לתצהיר.

רועי פולקמן: זה אומר שצריך לבטל את תהליך מזורז ב', כי הוא ייצור נזק עצום.

רועי פולקמן: הבעיה היחידה, ואני ראיתי את זה ברישוי בנייה, היא שיטת "מצליח", שבה, לפני עידן התצהירים, אנשים היו באים עם דברים מאוד מרושלים ואומרים: אני נותן לבוחן – בירושלים זה היה מאוד מקובל – משהו לחלוטין מרושל, הבוחן יסדר את זה.

רועי פולקמן: זה היה מייצר עיכובים עצומים בתהליכי הרישוי.

רועי פולקמן: הדבר היחידי שהוא בעייתי זה שאם אתה אומר שתצהיר זה המסלול, אז אתה מחויב.

רועי פולקמן: כאן אתה יכול להגיד שלא עשית המון דברים, אבל בכל זאת תגיש את זה לרישוי, הם יבדקו, אולי זה יסתדר.

רועי פולקמן: זה מה שמקובל היום ברישוי.

יצחק שמעוני: בדיון עם כל ראשי הוועדות המקומיות בהיתרי בנייה - זו רק דוגמה למה שיקרה אצלנו גם כאן - התברר שבסעיף 18א, בתיקון, עד 4 קומות עובר לוועדה המקומית.

יצחק שמעוני: הם לא פונים לעורך הבקשה, אלא אומרים: תביא לי יועץ.

יצחק שמעוני: ליועץ הוא צריך לשלם 15,000 שקל.

יצחק שמעוני: ליועץ לוקח זמן.

יצחק שמעוני: אני מדבר על תכנון ובנייה.

יצחק שמעוני: זה יכול להשליך גם על המקומות האלה.

יואב קיש: אני רוצה רגע להגיד איך אני רואה את זה, לפי זה נחליט איך להתקדם.

יואב קיש: יש פה שני דברים מנוגדים שאנחנו צריכים להחליט ביניהם.

יואב קיש: אחד, לאפשר לעסק את הגמישות.

יואב קיש: באופן בסיסי זה נראה טבעי, אבל זה מתנגש עם משהו שכבאות הצליחו להבהיר הכי טוב, וזה שהאי ודאות יכולה לייצר סיטואציה, כמו שאמרת, שעסקים ינצלו את זה לרעה, הם ימנעו את המהלך המרכזי.

יואב קיש: על זה נוסף הקטע שיש אחריות משרדית.

יואב קיש: אם המשרדים מסוגלים להוציא מפרטים פשוטים וברורים שאנשים יכולים להתמודד איתם בקלות, אתה מקטין את הדילמה.

יואב קיש: המשקל פה צריך להיות איפה שהוא מונח בין כל הדברים האלה.

יואב קיש: אני חייב להגיד שאני רוצה לשמוע מהשטח איך אתם רואים את זה.

צפריר פדלון: הגענו למצב שהיינו צריכים רישיון, לכן פנינו לכבאות.

צפריר פדלון: בכבאות ביקשו ממני אישור ממעבדה מסוימת.

צפריר פדלון: אז אתה מתחיל לחכות בתור.

צפריר פדלון: העלויות מאוד גבוהות.

צפריר פדלון: 1,600 שקל לספרינקלר, גלאי עשן.

יואב קיש: מה זה קשור לסיטואציה?

צפריר פדלון: שיאשרו מראש.

רועי פולקמן: ככה זה גם בטופס 4.

רועי פולקמן: זה לא הדיון.

נפתלי קאיקוב: אנחנו לא רוצים למנוע את האפשרות שאפשר יהיה ללכת למסלול רגיל, אבל מה יקרה אם נותן האישור יפנה אותו למסלול הרגיל?

נפתלי קאיקוב: זו גם האופציה שעומדת על השולחן.

רועי פולקמן: הוא יכול למלא תצהיר.

נפתלי קאיקוב: יש מקרים שתלך גם למסלול תצהיר וגם למסלול רגיל.

תומר רוזנר: אין דבר כזה.

נפתלי קאיקוב: זה לא צריך להיות בכתובים.

נפתלי קאיקוב: בפועל זה יכול להיות.

יואב קיש: הוא יכול לבוא ולהגיד לו שהוא בא, בדק את השטח, התצהיר שלו לא תואם, הוא לא עומד בתנאים, לכן הוא פוסל לו את הרישיון.

נפתלי קאיקוב: זה בסדר, זה המסלול שאנחנו דיברנו עליו.

יואב קיש: זה מה שיהיה.

יואב קיש: אין מצב שהוא יבוא ויגיד לו: שמע, אתה עסק שאמור להיות במסלול א', אני רוצה אותך ברישוי מלא.

יואב קיש: אין דבר כזה.

יואב קיש: בזה אתה מחזק לא לאפשר כדי לקבע, זה מה שאתה אומר.

יואב קיש: הוא יגיד לו: שמע, אני במסלול א', אני לא יכול ללכת לרישוי מלא.

יואב קיש: רועי, אני משנה את דעתי.

יואב קיש: כרגע לפחות אני לא מאפשר לעסקים את הגמישות להקצין מסלולים.

יואב קיש: יכול להיות שחלק מהעסקים, חלק קטן מהעסקים ייפגע מזה.

רועי פולקמן: אם חוות הדעת המקדמית תהיה יעילה - -

יואב קיש: היא לא יעילה.

יואב קיש: עזוב, היא לא יעילה, היא לא תהיה יעילה.

יואב קיש: אני חושב שעסקים שיחששו שהם עוברים או לא עוברים יצטרכו לקחת סיכון.

יואב קיש: כיבוי אש למודי ניסיון מהעניין הזה.

יואב קיש: מה שנאמר פה בכלל מרתיע אותי.

יואב קיש: אני לא רוצה סיטואציה שלבעל עסק יבוא מישהו ויגיד: תשמע, אתה במסלול תצהיר, אבל כדאי שתלך לאישור מלא כי אחרת יהיו לך בעיות.

יואב קיש: אני רוצה שזה יימחק מהאפשרויות.

רוני סורקיס: אני די בטוח שאני אבחר ללכת בדרך היותר מורכבת.

רוני סורקיס: אני קראתי את התצהירים ואת לוחות הזמנים במסלול תצהיר.

רוני סורקיס: זה מסלול הרבה יותר ארוך ממה שאני צריך לעבור היום.

רוני סורקיס: אנחנו עובדים בהיתר זמני, לא ברישיון עסק.

רוני סורקיס: המסלול בתצהיר, כמו שהוא מופיע היום בהיתר מזורז ב', מקציב לנו לפחות 75 יום שבהם אנחנו לא יכולים לפתוח את העסק, שזה דבר בלתי אפשרי במציאות כמו שאנחנו עובדים.

רוני סורקיס: אנחנו מגישים את התכניות לרשות.

רוני סורקיס: דרך אגב, אנחנו עושים חוות דעת מקדמיות, מקבלים חתימה על גבי - -

יואב קיש: הבעיה זה ה-45 יום שהתווספו?

רוני סורקיס: הבעיה זה ה-21 פלוס 7, פלוס 45.

רוני סורקיס: אנחנו מגיעים כבר ל-75 יום.

רוני סורקיס: אם ניקח עכשיו עסק קטן מאוד בתל אביב שאנחנו נהיה מחויבים לשמור 75 יום לפחות סגור, זאת מציאות בלתי אפשרית.

רועי פולקמן: אדוני היושב-ראש, הצעה בעניין הזה.

רועי פולקמן: זה מה שהערתי על מסלול ב'.

רועי פולקמן: אני חושב שאת המסלול צריך לשנות כך שאפשר יהיה להגיש תצהיר כמו ב-א'.

רועי פולקמן: אני חושב שלתומר היה מתווה לעניין הזה.

רועי פולקמן: אם אתה מביא אישור גורם מוסמך שמשרד הבריאות יאשר - -

יואב קיש: חסכת את 45 יום האלה.

יואב קיש: זה פותר לך את הבעיה?

רועי פולקמן: הגברת צודקת, לא צריך שיבוא מישהו מטעם המדינה או מהעירייה.

רועי פולקמן: אם הבאתי יועץ בטיחות אש, אם הבאתי תברואן - -

יואב קיש: אנחנו תכף נדבר על זה.

יואב קיש: אני רוצה לסיים את הנושא שהתחלנו לדבר עליו עם המשטרה.

יואב קיש: שמעת?

יואב קיש: לא תהיה תכנית כבקשתך.

יואב קיש: זה במכלול השיקולים.

רועי פולקמן: יהיה את זה בחוות דעת מקדמית, יוכלו לפנות אליך.

תומר רוזנר: כדי לתת מענה לצורך של המשטרה, יכול להיות שאפשר יהיה להגדיר עסקים – זה כרגע לא קיים בחוק – שתהיה חובה לבקש - -

יואב קיש: אני לא רוצה להתחיל לסבך.

שי עגמי ליבוביץ: ההערה של המשטרה נובעת מתוך מקום שהם רוצים לאפשר יותר העברה של עסקים למסלול - - זה נותן להם 45 יום לבדוק מידע מודיעיני על מנת למנוע את פתיחת העסק לפני שמישהו התחיל לעבוד.

שי עגמי ליבוביץ: אפשר לעשות משהו שכנגד, לתת את האפשרות למשטרה, אם הם מצאו מידע מודיעיני, לבטל רישיון מידית.

שי עגמי ליבוביץ: זה ייתן מענה וכלי למשטרה לאפשר לעסקים לעבור מהיתר מזורז ב' לתצהיר והיתר מזורז א'.

יואב קיש: אתה רוצה להגיד לי שה-ב' וה-א' זה בגלל המשטרה?

יואב קיש: יש לנו בעיה של משטרה ב-ב', ויש לנו בעיה של המשרדים השונים.

יואב קיש: את המשרדים השונים, אני מניח, אפשר לפתור על ידי גורם מוסמך.

רועי פולקמן: שזה תברואה וכיבוי אש.

יואב קיש: ואז נשארה לנו המשטרה.

יואב קיש: עם המשטרה יש לי בעיה גם בנושא העברת בעלות.

יואב קיש: המשטרה בהרבה מאוד עסקים מבטלת רישוי בגלל העברת בעלות, מה שבאופן הגיוני למשרדים האחרים לא צריך להיות איכפת.

יואב קיש: אם עסק עובר בעלות, הגורם היחידי שצריך לבחון אותו זה המשטרה.

יואב קיש: אחד הדברים שאני רוצה להוסיף בחוק - אני לא יודע אם זה קיים עדיין – זה שבמידה ועסק נמכר, הרישיון שלו נשאר בתוקף.

יואב קיש: כל מה שהוא צריך לעשות זה אישור משטרה, כי אין אישור אחר שמשתנה מהותית מלבד המשטרה.

יואב קיש: נשאיר למשטרה את הבדיקה הרלוונטית לתוקף, שהם יכולים לפסול רישיון בגלל שינוי בעלות, אבל לא יהיה את כל הבקשה ואת כל הסאגה.

איילת וסרמן: יכול להיות שהוא עדיין לא הגיע לרישיון, אבל יש לו לא מעט - -

יואב קיש: שום דבר בתהליך לא נפגע, מלבד אישור משטרה.

נפתלי קאיקוב: אם היה אישור כבאות, אישור הכבאות ממשיך.

איילת וסרמן: זה צריך להיות בחוק, לא בתקנות.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: הדבר השני זה לגבי ההבדל בין ב' ל-א'.

יואב קיש: אנחנו רוצים לקצר את ב', להגיע למצב שיהיה א' רגיל ו-א' שדורש אישורים, בסדר?

שי עגמי ליבוביץ: מה זה אומר?

יואב קיש: שאם אותו "שופרסל" קנה חנות והוא צריך להביא איזה אישור, הוא דואג להביא איש מוסמך של משרד הבריאות.

יואב קיש: עם זה הוא מגיש.

שי עגמי ליבוביץ: אני כן יודע להגיד שמזנונים ובתי קפה, שזה פריט מיוחד שכולל 18,000 עסקים, אפשר להעביר – כמעט את כולם – מהיתר מזורז ב' להיתר מזורז א'.

יואב קיש: מזנונים ובתי קפה הם בתצהיר בלבד.

יואב קיש: אל תבלבל אותי.

שי עגמי ליבוביץ: הבדיקה שעשינו מראה שהמשטרה, בגלל המידע המודיעיני, דורשת היתר מזורז ב' כי היא רוצה לאתר את העסק לפני שהוא מתחיל לפעול.

שי עגמי ליבוביץ: אם יהיה לה כלי אחר שיאפשר את השלילה – היתר מזורז א' או תצהיר זה היינו הך - במקרה הכי גרוע - -

יואב קיש: שני דברים.

יואב קיש: הייתה תשובה ממשרד המשפטים שהיינו צריכים לקבל על אם הבדיקה המשטרתית הזאת עומדת בחוק חופש האדם ועיסוקו.

הגר סלקטר: לגבי אם הפרקטיקה הזאת פוגעת בחופש העיסוק.

הגר סלקטר: אנחנו בבדיקות מול המשטרה על זה.

יואב קיש: אז אין תשובה עדיין?

הגר סלקטר: לא לדיון הזה.

יואב קיש: יש לנו שתי אפשרויות.

יואב קיש: אחת, להגיד שזו פרקטיקה לא מקובלת, שהיא תבוטל.

הגר סלקטר: הפרקטיקה מקובלת, היא עברה גם תחת שבתו של בית המשפט העליון.

יואב קיש: אז יש לך תשובה.

הגר סלקטר: אני רוצה להעלות את החשיבה, כדי שאני אהיה במאה אחוז סגורה.

הגר סלקטר: עוד לא הצלחנו להגיע איתה לדיון הזה.

הגר סלקטר: אני מבטיחה שנחזור איתה לישיבה הבאה.

יואב קיש: אבל הכיוון שאתם הולכים אליו הוא שהפרקטיקה הזאת לגיטימית.

הגר סלקטר: כן, היא לגיטימית.

הגר סלקטר: עובדים עם זה גם ברישיונות נשק.

יואב קיש: מה הקשר?

הגר סלקטר: שימוש בחומר מודיעיני לקבלת החלטות מינהליות, כמו אם לתת רישיון נשק, שזה גם יכול להשפיע על חופש העיסוק - -

יואב קיש: את לא יכולה להגיד ששימוש בחומר מודיעיני כדי לתת רישיון נשק זה שווה ערך לשימוש בחומר מודיעיני בשביל לפתוח מזנון.

הגר סלקטר: בהקשר של השפעה על חופש העיסוק של אדם.

הגר סלקטר: אם אדם רוצה לעבוד באבטחה ולא נותנים לו רישיון לנשק, זה משפיע לו על חופש העיסוק.

הגר סלקטר: זאת הייתה רק דוגמה.

הגר סלקטר: זה אכן שונה בתכלית בהרבה היבטים אחרים.

הגר סלקטר: זו הייתה דוגמה לזה שזו פרקטיקה מקובלת להשתמש בחומר מודיעיני כדי לקבל החלטות מינהליות שונות.

לירון אדלר מינקה: הנושא הזה של המידע המודיעיני לא אמור להשפיע על המסלול כולו.

לירון אדלר מינקה: אם בן אדם עומד בכל התנאים אבל מוצאים שיש סיבה שהוא לא ראוי או משהו כזה, בגלל שהעיסוק הוא עיסוק מסוכן - -

יואב קיש: מזנון זה לא עיסוק מסוכן.

לירון אדלר מינקה: לא מזנון.

הגר סלקטר: זה לא קשור לסכנה הבטיחותית מהעסק.

יואב קיש: אני אומר למשטרה, אתם לא תעכבו את המסלולים.

יואב קיש: אין מצב שבגלל הסכנה הזאת המסלולים יעוכבו.

יואב קיש: השאלה היחידה שנשארת פתוחה זה אם אנחנו מאפשרים לכם את הכלי של ביטול רישיון.

טל ימיני: הבדיקה המודיעינית והפלילית זה חלק מתנאי הרישיון שהבן אדם חותם עליהם.

טל ימיני: זה מופיע בכל פריטי הרישוי.

רועי פולקמן: הרישיון ניתן בתצהיר.

טל ימיני: זה נכון לגבי כל התנאים.

יואב קיש: בכפוף לבדיקה של משרד המשפטים.

טל ימיני: לגבי העברת הבעלות, אם אין שינוי מהותי בעסק, זאת אומרת, לא שברו, לא עשו, לא הפכו, לא הורידו את המערכות וכו', אנחנו עושים בדיקה של זהות בעל העסק החדש.

יואב קיש: הם לא צריכים לבקש רישיון מחדש?

נפתלי קאיקוב: צריכים.

יואב קיש: אני אומר, לא יהיה.

יואב קיש: אני אחדד את מה שאמרתי לגבי המשטרה, לגבי העברת בעלות.

יואב קיש: לבעל עסק שמכר את העסק, הכניס שותף, שינה מבנה בעלות - במידה ואכן צריך אישור משטרה לעניין הזה כי זה עסק רגיש, לא כל עסק צריך - יהיה טופס מיוחד שבו הוא יפרט את שינוי הבעלות.

יואב קיש: הוא גם יתחייב שמלבד זה אין שום שינוי בעסק.

יואב קיש: בזה נגמר הסיפור.

יואב קיש: לא משנה אם הוא בתהליך, אם הוא שנה לחידוש, אם הוא 10 שנים לחידוש.

יואב קיש: הסטטוס שלו לא משתנה בכלום.

יואב קיש: אם הוא שינה, אם הוא עקר את המצלמות שביקשתם, ברור שזו בעיה.

יואב קיש: אם הוא מצהיר שהעסק באותו מצב רק הבעלות השתנתה, תהיה בדיקה מודיעינית, לא נתעסק עם רישיון מחדש.

טל ימיני: זו גם הכוונה שלנו.

קרן גלאון: שינוי בעלות רלוונטי גם לגבינו.

קרן גלאון: גם אנחנו מבקשים שהוא יצהיר שלגבי כבאות הוא לא עשה כל שינוי.

קרן גלאון: הניסיון שלנו מראה שהרבה פעמים בשינוי בעלות קורים עוד דברים בעסק - הפתחים משתנים, הרבה דברים משתנים.

יואב קיש: זה לא קשור אליכם.

יואב קיש: אני אסביר עוד פעם.

יואב קיש: אם הוא רוצה להוציא רישיון מחדש, הוא יוציא רישיון מחדש.

יואב קיש: אם הוא מצהיר שהעסק לא השתנה, שהוא לא עקר מצלמות , שהוא לא עקר את הספרינקלרים, שהוא לא זרק את המטף, אין בעיה.

יואב קיש: אם הוא עושה שינויים, הוא חשוף לביקורת שלכם.

יואב קיש: את לא צריכה להגיד את זה, אף משרד לא צריך להגיד את זה.

יואב קיש: הוא חותם על מסמך שאין שום שינוי בעסק חוץ מהבעלות.

יואב קיש: בסיטואציה הזאת רק המשטרה רלוונטית.

תומר רוזנר: הנושא של שינויי בעלות זה נושא שמוסדר כולו בתקנות, לכן השינויים שאתם מבקשים יצטרכו לבוא לידי ביטוי בתקנות שיביא לנו שר הפנים.

יואב קיש: יש בעיה שזה יהיה בחוק?

שחר פרלמוטר: אני לא יכול לענות בשם השר כרגע.

יואב קיש: תשאל את השר.

רועי פולקמן: אין שום סיבה שזה לא יהיה חלק מחוק רישוי עסקים.

רועי פולקמן: הסיבה שזה כרגע בסמכות השר, בתוך הממשלה, כי אין אפשרות - - המשרד לאיכות הסביבה יבוא ויגיד: שמעו חבר'ה, מה פתאום שזה יהיה 5 שנים או 7 שנים.

רועי פולקמן: הכנסת היא הגורם - -

יואב קיש: גם הכנסת לא תמיד עומדת בלחצים.

רועי פולקמן: הרפורמה הזאת נמצאת יותר מ-8 שנים במשרד הפנים.

יואב קיש: חבר הכנסת רועי פולקמן, חשובה לי מאוד דעתו של השר דרעי.

יואב קיש: אנחנו נפעל איתו בשיתוף פעולה.

יואב קיש: אני אמרתי שזו כוונתי.

יואב קיש: אם יש התנגדות, נא ליצור איתי קשר בעניין.

יואב קיש: אני רוצה רגע לגבי המסלולים.

יואב קיש: מכיוון שנגענו בנושא מאוד מהותי אני רוצה רגע לפתור אותו.

יואב קיש: הוא גם ישפיע על הקטע שהקראנו, שזה מסלול ב'.

יואב קיש: ברור לי שצריך מסלול שונה.

יואב קיש: למה צריך מסלול שונה?

יואב קיש: כי הוא דורש איזה שהוא אישור שלמשרדים חשוב, אחרת הוא לא היה נמצא שם, הוא היה ב-א'.

יואב קיש: הוא צריך להיות מופרד מ-א'.

יואב קיש: אנחנו רוצים לייעל את ה-45 ימים האלה.

יואב קיש: אני שוקל פה אם ללכת לנושא של דואליות.

יואב קיש: חשוב לי שבמסלול ב' תהיה אפשרות לחסוך את ה-45 יום האלה על ידי זה שאתה מביא אישור של גורמים מוסמכים מכל משרד שנדרש, ואז חסכתי את הבדיקה של המשרד, הוא מקבל את האישור עם התצהיר מראש.

יואב קיש: זה לא תצהיר של בעל עסק, זה תצהיר פלוס בדיקה.

יואב קיש: ככה חסכנו את ה-45 יום האלה.

יואב קיש: לגבי הנושא המודיעיני נמצא פתרון גורף, זה לא העניין.

יואב קיש: אם המשרדים מכשירים גורמים מסוימים שיכולים להביא להם את האישור, ניתן לחסוך את ה-45 ימים.

עמיחי פישר: כחלופה אתה מציע את זה?

יואב קיש: נעשה את זה חלופה ל-ב'.

תומר רוזנר: אני רוצה להרהר על מה שאתה אומר, כי גם מבחינת תכנון ובנייה הדבר הזה דורש הסדר מאוד מאוד מפורט של הסמכת גורמים פרטיים.

תומר רוזנר: זה הפרטה של שיקול דעת שלטוני.

תומר רוזנר: זה לא פשוט.

תומר רוזנר: בחוק התכנון והבנייה זה פרק שלם.

תומר רוזנר: זה ברמה המשפטית.

תומר רוזנר: ברמה הפרקטית, כפי שאדוני זוכר, הנושא נתקל בקשיים פרקטיים לא מעטים.

תומר רוזנר: יש פה בעיות.

יואב קיש: אתה אומר שפרקטית זה לא יצא לפועל.

תומר רוזנר: זה מאוד לא פשוט.

תומר רוזנר: מישהו צריך לפקח על הגורמים הפרטיים, לרשות אותם, להסמיך אותם.

יואב קיש: היום זה השלטון המקומי עושה.

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: נניח שהמשטרה רוצה לשלוח מישהו שיבדוק שהעסק התקין מצלמות.

תומר רוזנר: אתה אומר שאתה לא רוצה שהמשטרה תלך, אלא גורם פרטי יביא אישור שהוא היה, בדק, והאישור שלו יהווה אישור במקום אישור המשטרה.

תומר רוזנר: זה אומר שאנחנו מפריטים את שיקול הדעת השלטוני.

תומר רוזנר: המשטרה תרצה לבדוק את אותו גורם, לרשת אותו.

יואב קיש: איזה עסקים יש לנו בעיה שהם ב-ב'?

יואב קיש: שמענו מרשתות המזון שיש להן בעיה מאוד קשה שהן נמצאות ב-ב' ולא ב-א'.

יואב קיש: יכול להיות שחוץ מהם אין אף אחד אחר.

יואב קיש: מי עוד?

רועי פולקמן: גם מסעדות.

רועי פולקמן: זה הבאג הגדול של החוק הזה, כיוון שרוב העסקים הבעייתיים, רוב המסעדות נמצאות ב-ב'.

יואב קיש: רועי, זה לא נכון.

יואב קיש: לא רוב.

רועי פולקמן: גם אם זה נכון שבשלב מסוים נצטרך להשאיר את האופציה של 45, לטווח הארוך החוק הזה צריך להביא למצב שאין חיכוך עם הפקידות הממשלתית והמקומית.

רועי פולקמן: לא צריך את זה.

רועי פולקמן: יותר מסוכן ממסעדה זה רכב.

רועי פולקמן: ברכב לא עובד משרד התחבורה, יש מכוני רישוי.

רועי פולקמן: אדם בודק לי את הברקסים, נותן לי לעלות.

חוה מונדרוביץ: זה כל שנה.

רועי פולקמן: עזבי את הזמן.

רועי פולקמן: אני יכול ללכת לאיפה שאני רוצה, לאיפה שקרוב לי לבית, לאיפה שזמין.

יואב קיש: רועי, אני יכול לתת לך את הדוגמה של מכוני הבקרה.

רועי פולקמן: כשאני מאשר טופס 4 לבית, אני מתקשר ל"סיסטם" לממ"ד, ל"איזוטופ".

רועי פולקמן: זה יותר מסוכן ממסעדה.

רועי פולקמן: אנחנו חייבים, בראייה צופה פני עתיד, לייצר מנגנון שבו נותנים כלים למשרדי הממשלה להסמיך.

רועי פולקמן: זה בגדול שלושה משרדים.

רועי פולקמן: שם הבנק של ההסמכות.

רועי פולקמן: יש לזה כבר הגדרות משפטיות, רק צריך להעתיק אותן.

רועי פולקמן: אני לא אומר שזה יקרה מחר, אבל החוק יצא שלם אם תגיד למשרדי הממשלה: אתה רוצה לאשר?

רועי פולקמן: משרד הבריאות או עירייה יכשירו תברואן.

רועי פולקמן: גם העיריות, דרך אגב, וגם גופים פרטיים יכשירו תברואנים.

רועי פולקמן: בכיבוי אש יש יועצי בטיחות באש.

רועי פולקמן: אין בעיה שהשוק הפרטי ייתן את השירותים האלה.

רועי פולקמן: יהיה מנגנון הסמכה.

רועי פולקמן: יקום משרד הבריאות, יכשיר את האנשים.

יואב קיש: שמעת מה אמר היועץ המשפטי?

יואב קיש: זה לא שאין בעיה.

יואב קיש: יש בעיה.

רועי פולקמן: נעשה את החוק הזה.

רועי פולקמן: אני אומר לך שעוד 5 שנים ניפגש כאן.

רועי פולקמן: עם קצת בקרה אתה תראה שזה אירוע היסטורי.

רועי פולקמן: אנחנו צריכים להכשיר.

רועי פולקמן: יכול להיות שבינתיים צריך להשאיר את האופציה שהמשרד בודק.

יואב קיש: אני רוצה לפתור את הבעיה של הרשתות, זה נראה לי בעיה שלא הגיוני להשאיר אותה, צריך למצוא לה פתרון.

יואב קיש: זה אחד.

רועי פולקמן: גם מסעדות.

יואב קיש: במסעדות יש את ההתקנות שאותן פתרנו.

יואב קיש: זה הרוב.

יואב קיש: זה תצהיר.

יואב קיש: במסעדות עצמן יש לנו את ה-50 איש, 150 מטר, ואחרי זה 300 ו-300.

רועי פולקמן: מי שעושה בשר ודגים נמצא ב-ב'.

רועי פולקמן: כל המסעדות ב-ב'.

יואב קיש: יש לזה סיבה.

יואב קיש: אנחנו צריכים לראות איך פותרים את זה.

יואב קיש: זה לא טריוויאלי.

יואב קיש: אני רוצה לראות איך אני פותר להם את הבעיה ל-2019, כשזה ייכנס לתוקף.

יואב קיש: אני מסכים איתך שצריך לבנות את זה דואלי.

יואב קיש: פה אני אומר למשרדים, אנחנו נשאיר את מסלול ב' כמו שהוא, רק נייצר למסלול ב' מסלול מקוצר שיהיה בלי ה-45 יום אבל עם גורם מוסמך שהמשרד הכשיר, נתן אישור.

יואב קיש: אם אין גורם כזה, אין, זה לא יכול לעבוד.

יואב קיש: יכול להיות שנמצא את עצמנו במציאות שגורמים מסוימים יבואו למשרדים ויהיו מוכנים – יש פה הזדמנות עסקית - לקבל את הדבר הזה.

יואב קיש: יכול להיות שזה יהיה שוק שיתפתח.

יואב קיש: אנחנו כרגע עוד לא יכולים לכמת מתי וכמה.

יואב קיש: אני לא אהרוג את מסלול ב' ואגיד שזה רק זה, כי אז ברור שאנחנו בבעיה.

יואב קיש: חייבים להשאיר את מסלול ב' של ה-45 יום למשרדים, אבל לייצר נתיב שאם מישהו מביא תצהיר על ידי גורם מוסמך, הוא חוסך את הבדיקה של אותו גוף.

תומר רוזנר: ה-45 יום האלה זו בחירה של נותן הרישוי.

תומר רוזנר: אם הוא לא בא ב-45 יום האלה, העסק מקבל היתר.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: זה נעשה כדי שהמשרדים יעבדו, כדי שהם יעמדו בלוחות זמנים.

יואב קיש: אני יוצא מתוך הנחה שהמסלולים שם מחייבים איזו שהיא בדיקה.

יואב קיש: יש סיבה שהם נמצאים שם.

יואב קיש: אם יהיה עסק שירצה להחליף את ה-45 יום האלה בבדיקה של גורם מוסמך, למה לא?

עמיחי פישר: אני חייב לומר שהרעיון עלה במסגרת הדיונים הממשלתיים.

עמיחי פישר: הוא ירד מהפרק מכמה סיבות.

עמיחי פישר: גם כחלופה ההבנה הייתה שזו תהיה חלופה ריקה.

יואב קיש: היום היא ריקה.

עמיחי פישר: היא תהיה ריקה.

יואב קיש: למה?

עמיחי פישר: קודם כל, הבעיה שתומר ציין.

עמיחי פישר: זה אחד.

עמיחי פישר: להבדיל מתכנון ובנייה ששם מהרגע שהמהנדס נותן את האישור שלו הבניין עומד ונגמר הסיפור, פה אתה מפריד את תהליך הרישוי, כאשר תהליך הפיקוח עדיין נשאר של המשרדים.

רועי פולקמן: כמו בבניין, כמו ברכב.

עמיחי פישר: בבניין זה לא נכון.

עמיחי פישר: מה שיקרה, וזה החשש, זה שברגע שיבוא פקח של משרד כלשהו, באופן טבעי יהיו לו את ההערות שלו על אותו גורם מקצוע.

עמיחי פישר: אתה מכניס את העסק לסחרור של הערות על בסיס הדבר הזה.

יואב קיש: זה לא נכון.

עמיחי פישר: העסקים שהם בהיתר מזורז ב', אלה שהם לא בתצהיר, אלה שרואים את עצמם ככאלה שחשוב להם להגיע, לא ייגשו.

עמיחי פישר: לא יהיה תמריץ להכניס להיתר מזורז ב', כי הם יגידו: אלה עסקים שאנחנו רוצים לראות, אנחנו לא רוצה להפריט את זה.

יואב קיש: הם לא חייבים.

הגר סלקטר: אתם משאיר את המושכות בידיים של בעל העסק כשאתה נותן לו את האופציה.

יואב קיש: אני נותן למשרד את האפשרות.

יואב קיש: אני יוצא מתוך הנחה שמשרד לא ייתן לגורם פרטי "סמכות" לייצג אותו בעניין בלי שהוא במאה אחוז סומך עליו, בדק אותו והחליט שהוא כשיר לבצע את המשימה.

יואב קיש: זה יהיה האינטרס של המשרד לעשות את זה.

יואב קיש: אני לא מחייב את המשרדים להכשיר ולעשות את זה.

יואב קיש: יכול להיות שנגלה שלמשרד להגנת הסביבה זה נוח, זה כלי שהוא רוצה להשתמש בו.

יואב קיש: יכול להיות שמשרד הבריאות יגיד ההיפך: אני רוצה בעסקים האלה שהאנשים שלי יבואו.

רועי פולקמן: גם ברישוי בנייה אתה מביא גורם פרטי שמאשר, כאשר לאחר מכן המועצה שולחת עובד מטעמה.

רועי פולקמן: הוא יכול להגיד לך: זה וזה לא אושר.

רועי פולקמן: מהנדס חשמל שמכשיר לך את הבית לקראת אישור חברת חשמל הוא פרטי, הוא זה שמכין את הבניין.

רועי פולקמן: כשאתה מזמין טסט, הטסטר יכול להגיד לך: אני לא מקבל את מה שהחשמלאי שלך עשה.

רועי פולקמן: זה עובד ככה בתכנון ובנייה.

רועי פולקמן: זה ב-90% עובד בסדר.

רועי פולקמן: כל נושא ההיתרים יהיה בחוק.

רועי פולקמן: אנחנו נחליט עליו פה.

רועי פולקמן: זה לא תלוי במשרדים.

רועי פולקמן: לגבי מסלול ב', ידוע איפה הבעיות.

רועי פולקמן: זה בהגנת הסביבה, בבריאות, במשטרה.

רועי פולקמן: שם נגדיר את מנגנוני ההסמכה.

רועי פולקמן: זה נכון, תהיה פה עוד עבודה לכנסת ולציבור.

יואב קיש: למה אתה רוצה להגדיר מנגנוני הסמכה?

רועי פולקמן: בחוק אתה תגדיר גורם מוסמך.

יואב קיש: הוא ייתן אישור מודיעיני?

רועי פולקמן: לא מודיעיני.

רועי פולקמן: אם צריך מהנדס בטיחות אש, האישור יכול לבוא מגורם פרטי.

יואב קיש: אני אתן למשרדים את היכולת לבחור את הגורם הפרטי, אני לא אתחיל להגדיר להם.

רועי פולקמן: ברור, אבל זה יהיה עם שיניים כמו בתכנון ובנייה.

רועי פולקמן: גם העירייה יכולה להיות גורם מוסמך.

רועי פולקמן: זהone stop shop.

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: כי לעירייה יהיה תברואן, יועץ בטיחות.

יואב קיש: משרד ראש הממשלה, נראה לי ההתנגדות הכי גדולה, אם הבנתי אותה, זה שאתם חושבים שבסוף זו תהיה קבוצה ריקה.

יואב קיש: זה הנושא העיקרי.

יואב קיש: מלבד זה אני לא רואה התנגדות אמיתית.

עמיחי פישר: יש כמה סיבות שמובילות לזה.

יואב קיש: דרך אגב, מה שייכנס ל-ב', ייכנס, לא יצא.

יואב קיש: אני לא רואה פה בעיה של לברוח ממסלול ב'.

יואב קיש: אני לא מחייב את המשרד.

יואב קיש: בוא תבין, זה לא שאני אומר למשרד: אתה תהיה מחויב למכון בקרה שאתה מסמיך.

יואב קיש: לא, אני נותן את זה כאופציה.

חוה מונדרוביץ: אם זה יכול להיות 45 יום או להביא מסמכים מגורם מוסמך עצמאי, עדיין יכול להיות מצב שמנותן אישור פרטי אחד הבאת את חוות הדעת, שזה עלה לך הרבה מאוד כסף, וממשרד אחר אתה צריך לחכות את ה-45 יום, ואז יצאת קירח מכאן ומכאן.

רועי פולקמן: בסדר גמור.

חוה מונדרוביץ: יכול להיות שלמסעדה צריך גם את המשטרה, גם את כיבוי אש וגם את משרד הבריאות.

חוה מונדרוביץ: אם משרד מסוים מסמיך גורם פרטי, אז הוא הולך לגורם פרטי, משלם כמה אלפי שקלים.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: הוא ידע מראש.

חוה מונדרוביץ: זה חוסך לו במשרד הזה, אבל מול המשרדים האחרים הוא עדיין צריך לחכות את ה-45 יום.

רועי פולקמן: אדוני היושב-ראש, זו בדיוק הבעיה.

רועי פולקמן: גם הגורם המרשה לא יבוא אחרי 45 יום ויגיד: שמע, ראיתי משהו, אני אחזור בעוד חודש.

רועי פולקמן: כל החוק הזה אמור לצמצם את הממשקים עם המערכת הממסדית הבירוקרטית, זה הכל, אחרת לא עשינו כלום בחוק הזה.

חוה מונדרוביץ: יכול להיות שהפתרון זה שזה יהיה מקביל, לא או או.

יואב קיש: אני לא חושב.

יואב קיש: אני אגיד לך למה או או, כי לא כל עסק צריך את כולם.

יואב קיש: יש עסק שצריך רק את הגנת הסביבה.

יואב קיש: אם הגנת הסביבה כן ומשרד הבריאות לא, אז על אותו עסק זה כן ישפיע.

יואב קיש: בטח עסק שצריך את כולם מבין שעכשיו הוא ייקח החלטה אם הוא רוצה את זה או לא.

יואב קיש: אם זה עולה לו 1,000 שקלים, 100 שקלים או 15,000 שקלים, הוא ייקח את ההחלטה שלו.

מירה סלומון: אני מבקשת להפנות לסעיף 6ו לחוק בנוסח הנוכחי שקובע שרשות הרישוי או נותן האישור רשאים להסתייע בבעלי מקצוע שקיבלו הסמכה לפי חוק זה שאינם עובדי מדינה או עובדי הרשויות המקומיות.

יואב קיש: אז זה קיים, רק צריך להגדיר את הסמכות.

רועי פולקמן: זה לא קיים במסלול ב'.

עמיחי פישר: ההסתייעות הזאת לא מוגדרת בצורה הזאת.

עמיחי פישר: זה לא דומה בכלל.

יואב קיש: אם אנחנו עכשיו מגדירים ב'1 וב'2, כאשר ב'1 זה המסלול הקיים וב-ב'2 אנחנו אומרים שנותן האישור רשאי להסתייע בבעל מקצוע שקיבל הסמכה לפי חוק זה שאינם עובדי מדינה או עובדי הרשות לעניין עמידתו של עסק בתנאים לפי היתר ב'2, מה הבעיה?

עמיחי פישר: על פי מה שכתוב עכשיו אני רשאי להסתייע.

עמיחי פישר: אני זה שמחליט.

עמיחי פישר: לפי ההצעה שיש פה, נותן האישור חותם, זה לא מגיע אלי.

עמיחי פישר: הסעיף הזה - -

יואב קיש: אל"ף, ברור, כי בהצעה היום אין מסלול היתר ב'2.

יואב קיש: אנחנו פותחים את מסלול היתר ב'2, אנחנו משתמשים בהסמכה ב-6ו כדי לאפשר.

הגר סלקטר: הסתייעות זה דבר אחד.

הגר סלקטר: מה שאתם מבקשים זה דבר שונה.

יואב קיש: נבהיר את זה בחוק.

יואב קיש: אפשר להרחיב את הסעיף הזה כך שייתן מענה מדויק.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את המשרדים, פחות בעלי עסקים.

יואב קיש: האם יש התנגדות למסלול היתר ב'2?

טל ימיני: אנחנו מגיעים לכל בית עסק במסגרת בקשה חדשה, חידוש, החלפת בעלות וכו'.

טל ימיני: הפריסה של משטרת ישראל היא בכל רחבי מדינת ישראל.

טל ימיני: עם חיזוק קטן בכמות הבקרים, לא משהו משמעותי, הדבר הזה יתייעל עוד יותר.

טל ימיני: לפי מה שאני יודע, ויתקנו אותי הרשויות אם זה אחרת, משטרת ישראל היא לא הגורם המעכב העיקרי או הגדול בהליך של רישוי עסקים, בהנחה שבעל העסק עומד במה שהוא היה צריך לעשות.

יואב קיש: מה אתה רוצה להגיד?

טל ימיני: אנחנו רוצים לעשות ולהמשיך לעשות את האכיפה בעצמנו.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: עם המשטרה כבר אמרתי מלכתחילה שלא יחכו את ה-45 יום או לתצהיר, אתם תקבלו את ה"דיפולט" של לפסול את העניין הזה.

טל ימיני: זה על הבדיקה הפלילית והמודיעינית.

טל ימיני: אני מדבר על כלל התנאים.

טל ימיני: בחלק מהדברים, כמו שאמר חבר הכנסת פולקמן, אנחנו באמת מבקשים אישור - אישור על התקנת מצלמות, אישור על סוג הכספת, המפרט שלה וכו', כי אנחנו לא מומחי תוכן בדבר הזה.

טל ימיני: בעל עסק מביא את האישורים.

טל ימיני: אנחנו רואים שהדברים האלה מתקיימים באיך זה צריך להיות, לא במהות.

יואב קיש: למה מעסקים צריכים אישור?

יואב קיש: מסעדה צריכה?

טל ימיני: אם היא מגישה אלכוהול.

יואב קיש: זה בגלל הבעלות?

טל ימיני: אני מדבר על עסק חדש.

רועי פולקמן: אני מאוד מעריך את משטרת ישראל, אבל במה עדיפה המשטרה מהכבאות?

רועי פולקמן: תבין, לכל מסעדה צריך ששוטר, עובד של משטרת ישראל, יגיע ויראה שהתקינו את המצלמות מעל הקופה.

יואב קיש: השאלה אם זה הדבר היחידי שאתם עושים במסעדה.

רועי פולקמן: למה?

יואב קיש: בוא נשמע.

יואב קיש: מה אתם עוד עושים במסעדות?

טל ימיני: יש מקומות שאליהם המצלמות צריכות להיות מכוונות בצורה מסוימת.

רועי פולקמן: אז המתקין יכתוב לך את זה.

טל ימיני: המתקין יכול להבין את המפרט כמו שהוא מבין, אבל בסוף אנחנו מגיעים.

רועי פולקמן: למה הוא שונה מכבאות?

טל ימיני: אם עכשיו אין יכולת לנותן אישור אחר להגיע בזמן סביר - -

יואב קיש: אני רוצה להבין מה הבדיקות שאתם עושים.

יואב קיש: שים בצד את הבדיקה המודיעינית.

יואב קיש: מה הדרישות שיש לכם מעסקים?

טל ימיני: בכללי?

יואב קיש: בגדול.

טל ימיני: אנחנו דורשים שילוט שקשור לאלכוהול, איסור העסקה של קטינים במכירת אלכוהול, מצלמות.

יואב קיש: מה אתם דורשים בעניין המצלמות?

טל ימיני: מצלמות על הפתח ועל עוד איזו שהיא נקודה.

טל ימיני: המערכת צריכה להקליט 14 ימים באיכות מסוימת, בדרישה מבצעית מסוימת.

טל ימיני: כמובן שהבדיקה תהיה בדיקה מודיעינית.

יואב קיש: מודיעין שים בצד.

טל ימיני: אני שם את זה בצד, למרות שאת זה אנחנו עושים ראשון.

רועי פולקמן: למה צריך מצלמה מכוונת?

רועי פולקמן: על מצלמה שצריכה להיות מחוברת לכניסה אני צריך שוטר שיגיע לעסק?

רועי פולקמן: תבקש ממנו להביא תצהיר על כך שהוא התקין מצלמות לפי המפרט.

טל ימיני: בכל מקרה - -

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: לא צריך שוטר.

רועי פולקמן: אותו דיון היה לי עם נציג כבאות בזמנו.

רועי פולקמן: כמו שנציג כבאות, שזה לא פחות דרמטי ממצלמה על הקופה, לא צריך לבוא - -

יואב קיש: יותר מזה, רועי.

יואב קיש: אני חושב שמספיק שהבן אדם יצהיר.

רועי פולקמן: ברור.

יואב קיש: לא צריך להביא איזה יועץ מצלמות.

רועי פולקמן: לא צריך עובד משטרה.

טל ימיני: זה מה שאני אומר.

טל ימיני: כל הרעיון של המסלול זה שהוא מצהיר.

טל ימיני: אני סומך עליו.

טל ימיני: אין לי בעיה להעביר את המסעדות, את המזנונים ואת בתי הקפה לתצהיר, אמרתי את זה מהתחלה.

רועי פולקמן: זה אירוע היסטורי.

טל ימיני: זאת עמדת משטרת ישראל.

טל ימיני: את זה כבר עברנו לפני שתי ישיבות.

רועי פולקמן: אם לא צריך את האישורים שלהם - -

טל ימיני: את האישור הפלילי והמודיעיני צריך.

טל ימיני: לגבי התצהיר, אנחנו נגיע כדי לראות שזה מתקיים.

רועי פולקמן: לא כתנאי לרישיון, אלא כפיקוח.

טל ימיני: בתוך ה-180 יום, לפי מה שמוגדר בחוק.

יואב קיש: אני עוד במסלול ב'.

יואב קיש: אני מנסה לראות אם צריך אותו.

טל ימיני: יש בתי עסק שיש דרישות יותר מורכבות.

יואב קיש: מה שאתה אומר זה שמי שאין אצלו בעיה של דרישות מורכבות יצא מ-ב' ל-א' או להיתר, ומי שאתה רוצה שיישאר ב-ב' לא יוכל להביא מישהו אחר שיחליף אותך, רק אתה תעשה את הבדיקה.

טל ימיני: בזמן סביר.

רועי פולקמן: מה זה היתר מורכב?

טל ימיני: יש לנו מקומות של גידור, אבטחה, בידוק בטחוני, מוקד בקרה.

רועי פולקמן: כמה ימים אתה צריך בשביל להגיע?

טל ימיני: אני חושב ש-45 ימים זה סביר.

יואב קיש: ואם נקצר את זה ל-30?

טל ימיני: אנחנו בחוסר תקינה של המהלך הזה.

טל ימיני: כמות העסקים גדלה.

טל ימיני: הבעיה שכמות התקנים נשארת אותו דבר.

טל ימיני: אני לא רוצה לזרוק סתם באוויר.

טל ימיני: 45 ימים זה סביר.

תומר רוזנר: 45 סך הכל.

גילי צימנס: אני רוצה לומר שאת כל החשיבה איזה עסקים לשים באיזה מסלולים עשינו כשבנינו את ההחלטה.

גילי צימנס: ההחלטה מאוזנת, ההחלטה הגיונית.

גילי צימנס: איפה שמצאנו לנכון שאנחנו צריכים לבוא ולבדוק שמנו את עצמנו במסלול המסוים עם 45 יום.

גילי צימנס: איפה שחשבנו שאין צורך, שאפשר לקבל תצהירים או אישורים אחרים - -

יואב קיש: איזה סוג של עסק אתם צריכים לבוא ולבדוק ב-45 יום?

גילי צימנס: אני אפילו לא יכולה לחשוב על דוגמה ספציפית, אני רוצה לתת את העיקרון.

רועי פולקמן: למה לא להסמיך?

גילי צימנס: אנחנו מסמיכים אנשי רשויות מקומיות כבר יותר מ-10 שנים להיות נותני אישור במקומנו.

גילי צימנס: זה מראש לא בסרט.

יואב קיש: ה-45 יום האלה זה אנשי הרשות?

גילי צימנס: אנחנו עושים את זה שנים.

גילי צימנס: זה עובד מסוים איפה שיש יחידות סביבתיות.

גילי צימנס: איפה שמצאנו לנכון שאנחנו צריכים לבוא ולבדוק, אם זה תשתיות - -

יואב קיש: הדברה זה ב'?

גילי צימנס: בהדברה אנחנו בכלל לא נותני אישור.

יואב קיש: את אמרת משהו על הדברה.

רועי פולקמן: האם עובד של הרשות יכול לעשות את זה כיום?

גילי צימנס: אם הסמכתי עובד יחידה סביבתית לפריט, הוא יוכל.

רועי פולקמן: כמה כאלה יש?

רועי פולקמן: צריך לדון על ההסמכה הזאת בכלל, לא רק בנושאים האלה.

רועי פולקמן: צריך לראות כמה עובדים מוסמכים כאלה יש ברשויות.

גילי צימנס: יש לנו מעל 60 עובדים מוסמכים ברשויות.

גילי צימנס: אנחנו מסמיכים בכל רשות מקומית שהקימה יחידה סביבתית או התאגדה באיגוד ערים לאיכות סביבה ומעסיקה אנשי מקצוע שעומדים בקריטריונים שלנו.

גילי צימנס: אנחנו מסמיכים כל הזמן.

רועי פולקמן: צריך לחשוב על המסלולים הרגילים.

קרן גלאון: ניסינו ליצור איזה שהוא מדרג בהצעה הממשלתית.

קרן גלאון: זאת אומרת, מבחינתנו, מבחינת כבאות, יש 100,000 עסקים שנכנסים לתצהיר ולאישור.

קרן גלאון: יש לנו עוד 50,000 שניסינו לייצר להם מדרג.

קרן גלאון: חלק נשארים במסלול הרגיל, חלק הולכים ל-א', חלק הולכים ל-ב'.

קרן גלאון: זה לא סתם כי רצינו להמציא מסלולים.

יואב קיש: אף אחד לא אמר לכם את זה.

קרן גלאון: אנחנו חושבים שצריך לנסות ולהתניע את המסלול של ב'.

קרן גלאון: הוא גם חדשני.

קרן גלאון: אחר כך נוכל לראות אם אפשר לצמצם את הזמנים.

יואב קיש: את לא עונה לשאלה שלי.

יואב קיש: מה הבעיה שלכם עם ב'2?

קרן גלאון: ההצעה שעלתה פה זה אישורים של גורמים חיצוניים.

קרן גלאון: אנחנו חושבים שזה לא נכון בתהליך של רישוי עסקים.

קרן גלאון: אנחנו רוצים לראות בסופו של יום את התמונה הכוללת.

קרן גלאון: המטרה שלנו היא לשפר את השירות.

יואב קיש: איזו תמונה כוללת?

יואב קיש: אתם מסתכלים על כבאות.

קרן גלאון: אנחנו רוצים לשפר את השירות שאנחנו נותנים לאזרחים, זאת המטרה שלנו ככבאות בתחומי העשייה שלנו.

קרן גלאון: כשנכנסים גורמים חיצוניים לתמונה - -

יואב קיש: יועץ כיבוי אש נותן לכם חתימות בבנייה.

קרן גלאון: לא נכון.

קרן גלאון: התשובה היא לא.

יואב קיש: יועץ כיבוי אש שמכין תכנית ומביא לכם לאישור?

קרן גלאון: אנחנו בודקים אותו.

קרן גלאון: סמכות הבדיקה היא אצלנו.

קרן גלאון: אגב, ליועץ כיבוי אש אין בכלל הסדרה.

קרן גלאון: כל אחד יכול לקרוא לעצמו, אין לזה עדיין הסדרה חוקית.

קרן גלאון: אנחנו פוחדים פה ממאכערים.

קרן גלאון: במסלול תצהיר הלכנו למקום שהאזרח עצמו יכול, הוא לא צריך אף אחד.

קרן גלאון: במקומות אחרים אנחנו רוצים לבוא.

קרן גלאון: יצרנו מדרג.

קרן גלאון: המדרג הוא לפי הסיכון שנגזר מהעסק.

קרן גלאון: אנחנו לא רוצים להכניס ידיים לא מוסמכות לתהליך.

לירון אדלר מינקה: מה שאומרים פה בעלי העסקים זה שהם אחרי 30 יום מקבלים היתר זמני.

לירון אדלר מינקה: הם עובדים כחוק, לפי מה שאני מבינה.

לירון אדלר מינקה: לוקח היום 30 ימים כדי לקבל היתר זמני, כאשר אחר כך באים לבדוק.

לירון אדלר מינקה: האפשרות של לעבוד היום בלי שום היתר לא תהיה.

לירון אדלר מינקה: השאלה אם אפשר לראות מה יש היום במקומות שבהם זה כן עובד כדין, איך היום עסק מתחיל אחרי 30 יום, איפה הדלתא.

שי עגמי ליבוביץ: עסקים לא מתחילים תוך 30 יום.

לירון אדלר מינקה: הם אומרים שהם תוך 30 יום פותחים עם היתר זמני.

שי עגמי ליבוביץ: זה שנותן האישור לא ענה ולכן רואים אותו כאילו נתן אישור להיתר זמני, זה עוד לא אומר שהרשות המקומית אחר כך נותנת היתר זמני.

שי עגמי ליבוביץ: לרשות המקומית יש שיקול דעת אם לתת היתר זמני.

שי עגמי ליבוביץ: היא אומרת: זה שלא ענו לי לא אומר שבאמת אישרו פה היתר זמני, אני כרשות מקומית לא לוקחת על עצמי את האחריות לתת היתר זמני.

לירון אדלר מינקה: זה שנותן האישור לא התייחס במהלך 45 ימים, זה בדיוק אותו דבר כמו שהיום - -

שי עגמי ליבוביץ: שם יש לו ביד מסמך שאומר מראש את התאריך שממנו כבר מתחיל הרישיון.

שי עגמי ליבוביץ: זה שונה לחלוטין מהמצב הישן שבו יש לך מסמכי בקשה שהם באוויר איפה שהוא ברשות המקומית ומישהו צריך לקחת אותם, לאשר אותם בפועל, למרות שאף נותן אישור לא ענה לו.

שי עגמי ליבוביץ: רשויות מקומיות, ואולי בצדק, לא לוקחות על עצמן את האחריות.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע מהרשתות.

יואב קיש: מה שמפריע לכם זה שאתם לא יכולים להתחיל לעבוד בלי שבודקים אתכם.

יואב קיש: האם אתם עובדים היום בלי שבודקים אתכם?

לילך דחוח: מה שקורה זה שאנחנו מגישים היום בקשה.

לילך דחוח: מרגע שאנחנו מגישים בקשה, וכאן, שי, מאוד חשוב לחדד את מה שאמרת, אנחנו פועלים במסגרת הליך, אנחנו בעצם נמצאים כמי שנמצאים בהליך מגישי בקשה ברשות.

לילך דחוח: אני לא יודעת בדיוק את הניואנס שמשתמשים בו, אבל זה נקרא הליך תקין.

לילך דחוח: זה עובד יפה מאוד עם הרשויות המקומיות בהיבט הזה.

לילך דחוח: תיכף נגיע לניואנסים אחרים שצריך גם עליהם לתת את הדעת.

לילך דחוח: דובר פה על סעיף 6ו, אבל אני לא רוצה כרגע - -

יואב קיש: ממתי זה קורה?

יואב קיש: מ-day one?

לילך דחוח: ברגע שהגשתי את הבקשה למסמכים.

לילך דחוח: תבינו מה אנחנו מנסים לומר מנקודת המבט שלנו, של הרשתות.

לילך דחוח: מה שקורה היום זה שהמצב שלנו הורע.

לילך דחוח: לשיטתי ולעמדתי אין שום בעיה גם להיות במסלול של א', משום שאני בטח ובטח פחות "מסוכנת" ממסעדה שיש בה עמדת בישול, עם כל זה שיש לי עמדה של גבינות וכו'.

לילך דחוח: בעיני גם מסעדות וגם מרכולים יכולים להיות במסלול הראשון.

לילך דחוח: היום אני נמצאת בהיבט המהותי כבר ב-א', במסלול מקוצר א'.

לילך דחוח: הורדתם אותי היום ברפורמה ל-ב'.

לילך דחוח: אין שום הצדקה ושום היגיון בזה.

לילך דחוח: מה הטעם שאני עכשיו אצטרך להמתין עוד 45 יום?

לילך דחוח: אני יכולה להגיש את המסמכים, אני יכולה להגיש את התצהיר ולהתחיל לפעול כאילו אני בהיתר.

לילך דחוח: יגיעו הגורמים הרלוונטיים, יראו שפעלתי לא כדין, יראו שפעלתי לא בשכל - -

יואב קיש: אתם מבקשים לעבור מ-ב' ל-א'.

יואב קיש: מי שם אותם ב-ב'?

יואב קיש: למה הם ב-ב'?

יואב קיש: איזה משרד ביקש?

מיכל גולדברג: אני לא כל כך מבינה את הטרוניות של המרכולים.

מיכל גולדברג: היום הם במסלול רישוי רגיל.

יואב קיש: דיברנו על זה הרגע, אם לא הבנתם.

יואב קיש: הם תוך חודש עובדים, מה שפה הם לא יוכלו לעשות.

מיכל גולדברג: לא ברור לי למה.

מיכל גולדברג: שמנו אותם היום במסלול של היתר מזורז.

יואב קיש: המציאות של החיים היום זה שהם חודש אחרי שהם שמים את המסמכים מתחילים לעבוד.

יואב קיש: זו המציאות.

יואב קיש: טוב, לא טוב, רע, צריך לתקן, חוקי, לא חוקי, זו המציאות.

יואב קיש: בוא נתמודד עם המציאות, לא עם זה שכתוב להם שהם במסלול מורכב שלא קורה בפועל.

יואב קיש: במציאות הם תוך 30 יום מתחילים לעבוד.

יואב קיש: לפי מה שכתוב פה, מסלול ב' אמור לעשות להם 75 ימים.

יואב קיש: תגידי לי למה אתם רוצים שהם יהיו ב-ב' ולא ב-א'.

מיכל גולדברג: אני אסביר מה המשמעות של היתר מזורז.

מיכל גולדברג: ההצעה שמונחת היא שברגע שהם מוכנים להתחיל לעבוד - -

יואב קיש: רק אחרי 45 ימים.

תומר רוזנר: הם לא יכולים לעבוד בתוך ה-45 יום.

יואב קיש: אז אין לכם התנגדות שהם יהיו ב-א'?

מיכל גולדברג: המסלול הוא אחר לגמרי.

תומר רוזנר: מה שתיארת עכשיו זה מסלול א'.

לירון אדלר מינקה: ב-א' מתחילים אחרי 21 יום.

יואב קיש: אם את אומרת שאין לך בעיה עם זה, בקשה, נפתר הדיון.

מיכל גולדברג: אל"ף, אני לא הגורם המקצועי.

מיכל גולדברג: אני הייעוץ המשפטי.

יואב קיש: אני מקווה שהבנת את הבעיה שאנחנו מדברים עליה כבר רבע שעה.

תומר רוזנר: מה שתיארת עכשיו זה מסלול א'.

תומר רוזנר: במסלול ב' הם לא יכולים לעבוד בתוך ה-45 יום.

תומר רוזנר: זה ההבדל בין המסלולים.

תומר רוזנר: הם לא יכולים לפתוח.

מיכל גולדברג: הם מחכים לנו שנבוא לבדוק.

מיכל גולדברג: יש לנו תקופת זמן מאוד מוגדרת.

יואב קיש: נכון, 45 יום.

מיכל גולדברג: שבה אנחנו יכולים להגיע ולבדוק.

יואב קיש: זה מסלול ב'.

יואב קיש: מה הבעיה?

יואב קיש: מה אתם בודקים שם?

יואב קיש: למה הם צריכים להיות במקום הזה?

מיכל גולדברג: את זה גורמי המקצוע יצטרכו להסביר.

מיכל גולדברג: חילקנו את המרכולים לשניים.

מיכל גולדברג: יש היום שני סוגים של מרכולים.

מיכל גולדברג: יש את המרכול הפשוט, יש את המרכול שיש בו טיפול במזון.

מיכל גולדברג: במרכול שיש בו טיפול במזון יש אטליז, יש בשר.

לילך דחוח: אטליז זה פריט מסוים.

לילך דחוח: לא כל מרכול - -

מיכל גולדברג: המרכול עם הטיפול במזון, מבחינת רמת הסיכון, מבחינת ניהול הסיכונים שמשרד הבריאות - -

יואב קיש: בוא נעשה רגע סדר.

יואב קיש: את מסלול ב' אני מכיר, לא צריך לספר לי עליו.

יואב קיש: אם הבנתי נכון, הפרדתם בין מרכול שמטפל במזון לבין מרכול שלא מטפל במזון.

יואב קיש: מרכול שלא מטפל במזון הוא במסלול של תצהיר.

יואב קיש: מרכול שמטפל במזון, גם אם הוא חותך גבינות, נקרא מטפל במזון.

יואב קיש: אם הוא אטליז, זה כבר סיפור אחר, זה בכל מקרה מורכב.

יואב קיש: מעדניה היא במסלול ב'.

יואב קיש: הבעיה שלנו עם מעדניה, וזה מה שאני מנסה להבין והנציגה לא ידעה לתת לי תשובה, זה למה מעדניה, ובוא נשתמש במילה "מעדניה" כי אז לכולם יהיה ברור על מה אנחנו מדברים, לא יכולה להיות במסלול א', דווקא רציתם אותה במסלול ב'.

שלי עינב: אדוני צריך להבין שמדובר בעסק שמוכר מזון מוכן למאכל.

שלי עינב: כשייצר היצרן את אותו בלוק של נקניק, הוא ייצר אותו סגור.

שלי עינב: היה לו תוקף, היה לו תאריך, הוא היה אטום, הוא היה מטופל.

יואב קיש: מה הבדיקה שאתה עושה?

יואב קיש: ב-45 יום האלה מה אתה בודק?

שלי עינב: את התנאים התברואיים הנאותים בבית העסק שמתירים לו לפתוח את הנקניק הזה, לפרוס אותו ולשים אותו אחר כך לילד בסנדביץ'.

לילך דחוח: אחרי שהפעלתי את העסק.

יואב קיש: ב-ב' לא הפעלת.

לילך דחוח: נכון, אבל כיום הוא בודק אותי אחרי שהפעלתי את העסק.

יואב קיש: מה שאת אומרת זה שהיום, במצב הלא חוקי היום, הוא בא כשכבר יש לכם אישור.

יואב קיש: אתם תבואו במהלך 45 יום, או אפילו לא תבואו.

יואב קיש: אם לא תבואו, סתם החזקנו את העסק 45 יום.

יואב קיש: בהנחה שתבואו, מה פוטנציאל הנזק?

יואב קיש: על כמה מזנונים כאלה בעייתיים שחותכים את הגבינה מדובר?

יואב קיש: אני לא מדבר על כשרות.

שלי עינב: גם אני לא מדבר על ענייני כשרות, אני לא מוסמך לזה.

שלי עינב: הם חותכים את הגבינה, פורסים את הנקניק, מחלקים את הדג המעושן, את הדג הכבוש או את הדג הממולח.

שלי עינב: כמות מסוימת מתוך אריזות של 2 או 3 קילוגרם גבינה הם שמים לך בתוך גביע נפרד.

שלי עינב: יש בזה סכנה זיהומית, אדוני.

לילך דחוח: זה אחרי שפתחתי את העסק.

יואב קיש: את עדיין בקטע של מה שקורה היום.

לילך דחוח: לא, ממש לא.

לילך דחוח: אני במסלול ב' לפי הרפורמה.

לילך דחוח: האם בתקופה שאני לא יכולה לפתוח את העסק אני אעמיד את הסרדין ממתין למשרד הבריאות במשך 45 יום?

יואב קיש: מה שאת אומרת זה שכדי שהבדיקה תתקיים, העסק חייב לעבוד.

לילך דחוח: בוודאי.

לילך דחוח: זה ההיגיון מאחורי זה שהם נותנים לי את ההיתר לפתוח.

שלי עינב: בשביל לבדוק תשתיות ובשביל לבדוק נהלי עבודה אני לא צריך את הסרדין עומד בויטרינה, בשביל לדעת שהוטרינה עובדת ומכוילת ל-2 מעלות או ל-4 מעלות אני לא צריך את הסרדין עומד בויטרינה או את הנקניק פרוס.

שלי עינב: אני צריך לראות את התשתיות, לראות את קרשי העבודה, איפה מאחסנים אותם, לראות איפה נמצא ארון הבגדים של העובד, כדי שלא יביא איתו בגדים מהבית אלא יהיה עם חלוק.

שלי עינב: אני רוצה שיהיו נהלי עבודה תלויים וברורים במחלקת המעדנייה, כפי שאתה קורא לה.

יואב קיש: דרך אגב, היום אתה עושה את זה אחרי שהעסק עובד.

שלי עינב: אם אני נאלץ לעבוד כשמישהו אחר עובד לא כחוק - -

לילך דחוח: ד"ר עינב, איפה הסכנה הבריאותית בארון בגדים?

שלי עינב: כשלעובד שלך אין ארון בגדים לתלות את הבגדים, הוא עם חולצה מלוכלכת עומד באטליז במחלקת המעדנייה בלי חלוק, בלי ללבוש כובע או לשים כפפות, זה מסוכן.

שי ברמן: אתה לא יודע לבדוק את זה.

שלי עינב: אני איש מקצוע.

יואב קיש: אנחנו מסתכלים גם על המצב שקיים כיום.

יואב קיש: אני לא יכול להתנער מהמצב שקיים כיום.

יואב קיש: הדרישה שלך, שיכול להיות שהיא צודקת, דה פקטו לא מתבצעת היום.

יואב קיש: אתה מסכים איתי?

שלי עינב: היא מתבצעת באופן אחר, אדוני.

יואב קיש: היום אתה בא לעסק עובד.

שלי עינב: בלית ברירה.

יואב קיש: מה לא נכון בזה שאמרתי שהבדיקה הזאת לא מתבצעת היום?

שלי עינב: היא מתבצעת בדיעבד.

שלי עינב: אנחנו מכבים שריפות אחרי שהן כבר קרו.

יואב קיש: אני שואל סטטיסטיקה.

יואב קיש: כמה ביקורים במעדניות אתם עושים בחודש?

שלי עינב: אני לא עוסק במעדניות.

יואב קיש: אתה יודע להגיד לי כמה מעדניות מקבלות סגירה?

שלי עינב: אין לי את הנתון.

יואב קיש: אני מבקש לדעת בנושא מעדניות.

תומר רוזנר: מרכולים שמטפלים במזון.

יואב קיש: יש מישהו שיודע לתת לי תשובה?

יואב קיש: אני מבקש לדעת ממשרד הבריאות בנושא מרכולים שמטפלים במזון, מה שהגדרנו כמעדנייה.

יואב קיש: כמה ביקורים בשנה אתם עושים במעדניות, מה הסטטיסטיקה?

יואב קיש: כמה מקבלים "וי", כמה מקבלים סגירה, כמה מקבלים לתקן ככה וככה?

אבי צרפתי: מה שקורה בשנים האחרונות זה שאנחנו מבצעים את הביקורות בנקודות הקצה, שזה מרכולים, אטליזים, נקודות אטליז ברשתות שיווק.

יואב קיש: אני עכשיו שואל רק על המעדניות.

אבי צרפתי: ב-2017 בוצעו כ-22,000 ביקורות בנקודות קצה.

יואב קיש: על הכל?

אבי צרפתי: נכון.

אבי צרפתי: מאחר ואנחנו מגיעים כחלק בשרשרת הרישוי למקומות האלה כאשר הם כבר עובדים, אנחנו מוצאים חריגות משמעותיות מבחינה תשתיתית, מבחינת נוהלי עבודה, אחר כך גם מבחינת המוצרים עצמם.

אבי צרפתי: כשאנחנו נכנסים לביקורת, אנחנו בודקים את זה תחת שלושה רבדים לפחות.

אבי צרפתי: התשתיות ונהלי העבודה הם חלק קריטי וחשוב בתפקוד ההגייני והנכון.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: אני לא יודע כמה מעדניות זה מתוך ה-22,000 האלה.

יואב קיש: זה התחום הרגיש.

יואב קיש: אטליז זה אטליז, אני לא נכנס אליו, הוא יישאר במקומו.

יואב קיש: כמה מרכולים שמטפלים במזון נופלים בבדיקה?

יואב קיש: אני אשאל אותך יותר מזה - האם יש משמעות לזה שהבדיקה שלכם מתבצעת במקום עובד לעומת אם היא הייתה מתקיימת במקום שלא עובד?

יואב קיש: אני חושב שאתה תפסיד פה משהו בבדיקה.

אבי צרפתי: אני לא יכול להגיד כמה מתוך הבדיקות האלו הן במעדניות.

אבי צרפתי: אני יכול להגיד שאחוזי הרישוי שאנחנו מאשרים בביקורת הראשונה שהעסק עובד הם נמוכים להפליא.

אבי צרפתי: אנחנו נדרשים לפעמיים, 3,4 פעמים.

אבי צרפתי: יש עסקים שעובדים ללא רישיונות גם 3 או 4 שנים כי הם לא מצליחים להגיע לרמה הנדרשת.

יואב קיש: והם עדיין עובדים?

רועי פולקמן: הרבה מאוד מהסוגיות שהועלו כאן על ידי משרד הבריאות לא קשורות לרישוי, הן קשורות לבקרה.

רועי פולקמן: סוגיית הארון, הלבוש וכל זה, אין לזה משמעות.

רועי פולקמן: כשיבוא האדם ב-30 יום, כולם יעמדו לבושים, יצדיעו, לא יהיו מתקנים.

רועי פולקמן: שבוע אחר כך יפתחו את זה.

רועי פולקמן: זה הבלבול בדיון הזה.

שלי עינב: אתה מערבב נהלים עם תשתיות.

רועי פולקמן: לרוב מה שדיברת עליו אין שום משמעות, כי הארון יכול להיות שם דקה, שבוע אחר כך לא להיות.

שלי עינב: ארון זה תשתית.

שלי עינב: נהלים זה חלוק.

רועי פולקמן: האתגר הגדול במקומות האלה הוא הביקורת השוטפת.

רועי פולקמן: דרך אגב, אני זוכר מימיי כחובש צבאי שהיינו עושים בדיקות במטבחים צבאיים.

רועי פולקמן: הרי אין שום קשר לתשתית.

רועי פולקמן: כל שבוע בדקתי הכלרה.

רועי פולקמן: זה היה יכול להיות שבוע כן, שבוע לא.

רועי פולקמן: יש כאן שתי שאלות ברישוי: אחת, האם אנחנו מוציאים מקבוצה ב' ל-א', שזה האירוע האחד שדובר עליו כאן.

רועי פולקמן: משרד הבריאות והתברואנים ברשויות צריכים לבוא כל כמה שבועות למרכול, למעדניה כדי לעשות ביקורת.

רועי פולקמן: אם יהיו הפרות, יתנו להם קנסות.

רועי פולקמן: אם צריך, יסגרו את העסק.

רועי פולקמן: היכולת להביא ביצים לא חוקיות, בשר לא מורשה, זה עוד נושא בגופים שמעבדים מזון.

רועי פולקמן: זה דורש בקרה כל הזמן.

רועי פולקמן: אם צריך לסגור מקום עסק, צריך לסגור להם אותו.

רועי פולקמן: הרישוי זה זניח.

רועי פולקמן: אני חוזר למה שאמרנו קודם.

רועי פולקמן: זה או להעביר את זה לקבוצה א', או שבשביל רמת התשתיות, שזו הרמה הכי בסיסית, מספיק שיהיה מוכשר אדם חיצוני, קרי תברואן.

רועי פולקמן: פה צריך להגיע לדיון אם זה דרך ה-one stop shop של הרשות.

רועי פולקמן: גם פה זה יותר יעיל.

רועי פולקמן: צריך לבוא בן אדם ולרשות את זה.

רועי פולקמן: אדם כמו מהנדס בניין צריך לבוא ולהגיד להם: חבר'ה, המטבח עומד בסטנדרטים שקבע המחוקק.

רועי פולקמן: כל הבדיקות שמשרד הבריאות מדבר עליהן והווטרינרים זה עוד גורם, זה לא קשור לרישוי.

רועי פולקמן: רוב ההפרות לא קשורות לתשתיות.

קריאה: זה לא נכון.

יואב קיש: ואם זו לא רשת גדולה?

קריאה: רוב העסקים בחוץ הם לא רשתות.

איילת וסרמן: אני רוצה קצת להוסיף מידע לדיון.

איילת וסרמן: בלא מעט רשויות מי שעושה את הבדיקה בפועל, וזה בגלל העדר משאבים של משרד הבריאות במחוזות, זה הרשויות.

איילת וסרמן: אנחנו כבר שנים - יושבת כאן מי שאחראית מטעמי לעשות את הבדיקות האלו – על גבי שנים עושים את זה.

איילת וסרמן: לא רק תל אביב.

איילת וסרמן: כמעט בכל ה-15 הגדולות מי שעושה את הבדיקה זו הרשות.

איילת וסרמן: אם אני עושה את הבדיקה, תנו לי להחליט.

איילת וסרמן: אני לא חושבת שאנחנו צריכים את ה-45 יום.

איילת וסרמן: אנחנו יודעים לבדוק, אנחנו יודעים לעשות.

איילת וסרמן: כולם צריכים להיות במסלול א'.

איילת וסרמן: זה אחד.

איילת וסרמן: שניים, בלי קשר, ואני רוצה להעיר לנושא הקודם, הנושא של הסמכות כבר מופיע בחוק, הראו לכם את זה.

איילת וסרמן: שלוש, סליחה שאני אומרת עוד פעם את העניין של one stop shop - -

יואב קיש: זה לא עכשיו הדיון.

רוני סורקיס: חבל שבריאות הסביבה לא נמצאת פה.

רוני סורקיס: מי שנמצא פה כרגע מטעם משרד הבריאות זה שירות המזון שעוסק ברישיונות יצרן, לא ברישיונות עסק.

רוני סורקיס: בריאות הסביבה הם אלה שאחראים על רישיונות עסק, הם אלה שצריכים לתת את חוות הדעת.

רוני סורקיס: שניים, למרות שאנחנו עושים חוות דעת מקדמיות למשרד הבריאות, אנחנו מקבלים חותמת על גבי התכנית שהיא אינה מהווה אישור לרישיון עסק.

רוני סורקיס: הם מצפים שאנחנו נפעיל את העסק בכדי שהם יבואו ויראו את ההתנהלות של העסק.

רוני סורקיס: זאת אומרת, יכולים לבוא ולדבר על נהלים וכל מיני דברים כאלה - להכין תיק עסק זו לא בעיה - אבל הם מצפים, ולדעתי גם בצדק, להגיע בשלב שהעסק פועל כדי לראות כיצד הוא מתנהל.

רוני סורקיס: אני חושב שזה מייתר את ה-45 היום האלה.

רוני סורקיס: לגבי ההסמכות, אני חושב שצריך להזכיר פה משהו שקרה בשנים עברו, לפני שנתיים.

רוני סורקיס: היה את החוק להגנת הציבור.

רוני סורקיס: חלק מהבקרה של מדינת ישראל הייתה בקרה פרטית - הן במפעלים, הן בעסקים כאלה ואחרים.

רוני סורקיס: הוחלט להעביר את כל הבקרה במדינת ישראל לפיקוח ציבורי, אני חושב שצריך לתת את הדעת פה כיצד הדבר הזה ישליך על הסמכות של אנשים לאפשר פתיחה של עסק או לתת תצהיר כזה ואחר כדי שיוכלו להפעיל את העסק, כי נכון להיום תהיה התנגשות בנושא.

יואב קיש: אני רוצה רגע לסכם את הנושא של המעדניות.

יואב קיש: משרד הבריאות, המצב היום הוא שאותם עסקים - יש פה רק את הרשתות הגדולות, אבל זה גם העסקים הקטנים – מתחילים לעבוד, כאשר אתם באים לעסק עובד.

יואב קיש: זה המצב היום, תקנו אותי אם אני טועה.

יואב קיש: לא טוב.

יואב קיש: יש פה מציאות וסדרי בראשית.

יואב קיש: אני חושב שלהגיד לאותם עסקים "אתם עכשיו 75 יום לא עובדים" זה לא קביל.

יואב קיש: יש לך בעל עסק שכל חודש צריך לשלם כנגד השכירות.

יואב קיש: אתם בשביל המשרדים עובדים פה חודש, אבל אתם הורגים את העסקים, הם יעברו על החוק.

יואב קיש: אני לא רוצה את המצב הזה.

יואב קיש: אני חושב שראוי שהם יהיו במסלול א'.

יואב קיש: ממילא אתם תקפידו להגיע מוקדם.

יואב קיש: אנחנו לא מריעים את המצב הנוכחי היום, אנחנו מריעים את המצב המשפטי שהוא לא רלוונטי, אף אחד לא מתייחס אליו, כולם לא אוכפים אותו.

יואב קיש: אני לא רוצה לחיות במדינה כזאת.

יואב קיש: אני רוצה לחיות במדינה שיש חוק שקורה.

יואב קיש: יכול להיות שיהיו עסקים שאחרי שבועיים תבואו אליהם ותוציאו להם צו סגירה כי הם מתחת לכל ביקורת.

יואב קיש: אני מעדיף שכך יהיה.

יואב קיש: אני לא יודע כמה יהיו כאלה.

יואב קיש: אולי אם פעם או פעמיים תסגרו אנשים ילמדו, אף אחד לא ישחק איתכם משחקים.

יואב קיש: צרך לעשות את זה.

יואב קיש: לא אמרתי לתת לאותם מפרי תנאים להמשיך לעבוד, ממש לא.

יואב קיש: מכיוון שהאנשים הספציפיים אצלכם גם לא נמצאים, תוכלו להתייחס לזה בישיבה הבאה.

יואב קיש: הכוונה שלנו זה להעביר את מסלול המעדניות, כפי שקראתי לו, ל-א'.

יואב קיש: אני לא יכול לאפשר מצב שעוד פעם לא יעמדו בחוק.

יואב קיש: אני רוצה חוק שיעמדו בו.

יואב קיש: מצידי, תקפידו לבוא מהר.

יואב קיש: הרשות עושה את זה ב-21 יום שלה.

יואב קיש: אם לא מוצא חן בעיניה - שלא תאשר.

יואב קיש: אני לא רוצה לייצר מצב שאנחנו הולכים למנגנון שעסקים לא יכולים לעמוד בו.

מיכל גולדברג: כבודו, בשביל שנוכל לפתור את ההצעה שלך אנחנו חייבים שיהיו לנו את הכלים המשפטיים המתאימים.

מיכל גולדברג: כרגע בהיתר מזורז א', אם אני מגיעה לעסק ואני רואה שמשהו לא בסדר, יש לו היתר.

מיכל גולדברג: אני צריכה לנקוט בהליך של ביטול או לתת צו סגירה מינהלי.

יואב קיש: אמרתי פה לכולם, ואני חוזר על זה בפעם הלא יודע כמה, שעשינו שינוי "מוד".

יואב קיש: אם יהיו לך הערות אחרי זה לניסוח, אני אשמח לקבל.

יואב קיש: הרעיון יהיה שאת באה לבקר עסק, בין אם זה בשבוע אחרי שהוא פתח, בין אם זה אחרי שנה וחצי, בין אם זה אחרי 13 שנים וחודש כי החלטת לבוא לבקר.

יואב קיש: אם ראית משהו שבעינייך עובר את הקו האדום, את יכולה להוציא לו שני דברים.

יואב קיש: אם הוא עדיין סביר, את יכולה להגיד לו: יש לך 3 חודשים לתקן, כי אם לא, אני סוגרת.

יואב קיש: יש מצב שזה חירום, שאת מבטלת לו את רישיון העסק במקום.

יואב קיש: זו המדיניות.

מיכל גולדברג: חשוב שבשלב של ההיתר מזורז א' יהיה ברור שזה סוג של היתר על תנאי.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אתם לא תהיו בן יחיד.

יואב קיש: יהיה לכל משרד את אותו כוח.

יואב קיש: זה שינוי המדיניות.

יואב קיש: אני מציע לך להתרענן בנוהל החדש הזה.

יואב קיש: כך זה יהיה.

יואב קיש: אני מבקש רק את ההתייחסות שלכם לגבי זה שהם יעברו ל-א'.

יואב קיש: לגבי מסלול ב'2, כפי שהגדרתי אותו, אני מבקש מכל המשרדים להגיד אם יש להם בעיה בעניין הזה.

יואב קיש: שמעתי את הכבאות שאומרים שהם לא רואים מצב שהם יתנו הסמכה למישהו לבוא במקומם.

יואב קיש: משרד הבריאות עושה את זה כבר עכשיו עם הרשויות המקומיות.

תומר רוזנר: גם הגנת הסביבה.

יואב קיש: וגם הגנת הסביבה.

יואב קיש: יכול להיות שיש פה גורמים, בטח גם משטרה, שכנראה לא יוכלו.

יואב קיש: עוד נושא שדיברנו עליו שאני מבקש להזכיר.

יואב קיש: בנוגע למשטרה אנחנו נאפשר, כמובן בכפוף לאישור משרד המשפטים, הליך שיאפשר ביטול רישיון.

יואב קיש: נקרא לו הליך מודיעיני.

יואב קיש: שמענו מהמשטרה שאין לה בעיה להעביר את מה שבתצהירים ל-א'.

יואב קיש: תעשו בדיקה אם אין לכם משהו ב-ב'.

יואב קיש: אם המשטרה היא הגורם ששם עסק ב-ב' במקום ב-א', אני רוצה להעביר אותו ל-א', כאשר המשטרה תקבל את האפשרות, כמו שאמרנו, לבטל בהמשך.

יואב קיש: אולי אני אז מפחית קצת מהחשיבות של מסלול ב'2.

יואב קיש: עדיין, רועי, אני מבין את זה שאתה אומר שזה כלי שנצטרך.

קרן גלאון: בדיון הקודם הוקרא פה השינוי של התצהיר בהקשר של כבאות.

קרן גלאון: בזה עוד לא הגענו להסכמות.

יואב קיש: את זה אני יודע.

יואב קיש: הבנתי שיש התקדמות.

קרן גלאון: הדבר השני זה החריג שהוסף בעמוד 5, אם אני לא טועה, שאומר שאם ההפרה היא לא מאוד משמעותית, אפשר לתת לו היתר מזורז.

קרן גלאון: אנחנו מבקשים שישונה פה הנוסח - -

יואב קיש: איפה זה?

קרן גלאון: זה (3)(ב).

יואב קיש: מה הבעיה?

קרן גלאון: אין לנו התנגדות עקרונית, אנחנו רק חושבים שצריכים ללבן את הנוסח.

קרן גלאון: כרגע כתוב שאין באי קיום אותו תנאי למנוע את הפעלת העסק.

קרן גלאון: מה זה "למנוע"?

קרן גלאון: צריכים להבהיר שמדובר בהפרה זניחה באופן יחסי.

לירון אדלר מינקה: הכוונה הייתה לכתוב שזה משהו שמאפשר לעסק לפעול.

יואב קיש: אם תציעו ניסוח שמקובל על הוועדה, אין בעיה.

ישראלה מני: כתוב כאן שנותן האישור רשאי להודיע.

ישראלה מני: כתבתם פה שאין באי קיום אותו תנאי כדי למנוע את הפעלת העסק, אבל יחד עם זה אתם נותנים דרגת חופש מאוד גבוהה לנותן האישור להגיד: לא, אני לא נותן לך את האישור.

ישראלה מני: למה?

ישראלה מני: תתנו לו את האישור, ובלבד שתוך זמן קצוב - -

לירון אדלר מינקה: הסעיפים האלה צריכים להיות סעיפים שמאפשרים.

לירון אדלר מינקה: ברור שהכל נתון לשיקול דעת סביר.

לירון אדלר מינקה: ברגע שהאפשרות הזאת קיימת, זו אפשרות שמתנה תנאי לא משמעותי.

לירון אדלר מינקה: זאת האפשרות העדיפה.

לירון אדלר מינקה: כשכותבים שהוא חייב, זה יכול ליצור בעיות בפעילות אחר כך.

קרן גלאון: אני רוצה להזכיר שאנחנו מדברים על מצב שניתן תצהיר - זה אותו מצב שכרגע דיברנו - והגענו למקום וראינו שעל אף שניתן תצהיר הדברים לא מקוימים.

יואב קיש: אמרנו שאם זה ברמה של משהו שאתה חושב שצריך ביטול, יהיה לך את הכוח לבטל מידית את הרישיון.

יואב קיש: אם אתה רוצה לתת תנאים לתיקון, זמן וכו', תוכל לתת את התנאים.

הגר סלקטר: מה שקרן אומרת זה שסעיף (ב) הזה, שהוא סופר סופר חריג, הוא במקום שבו אתה הצהרת שאתה עומד בתנאים מסוימים אבל כשבאנו לבדוק אותך גילינו שיש תנאים שאתה לא עומד בהם.

הגר סלקטר: קרן ביקשה שהחריג יהיה יותר מצומצם, שיהיה ברור שזה לא רק תנאי שאין בו כדי למנוע את הפעלת העסק.

יואב קיש: כמו שאני לא הולך ומחמיר, אני גם לא הולך ומדקדק פה בעניין הזה, כי יכול להיות שזה איזה משהו שהוא שולי שהוא לא הבין, יכול להיות שזה משהו מהותי שאז צריך למנוע ממנו.

יואב קיש: בעיני זה מנוסח טוב.

שושנה יוסקוביץ: הנושא של חוות הדעת שבעל העסק יכול להצטייד בהן, לגבי חלק מהאנשים שמבקשים חוות דעת של יועץ בטיחות אין שום הגדרה בחוק.

שושנה יוסקוביץ: זו פינה שאם היא לא תיסגר אי אפשר יהיה לסגור את כל המעגל.

יואב קיש: אנחנו לא נגדיר בחוק הזה יועץ בטיחות.

שושנה יוסקוביץ: לא בחוק הזה.

יואב קיש: זה שאין הגדרה ליועץ בטיחות זה לא טוב, אבל אני לא אתעסק בזה היום.

יואב קיש: לגבי הקטעים שהקראנו עד עכשיו, מישהו רוצה להתייחס?

יואב קיש: אנחנו יוצאים להפסקה של חצי שעה, נחזור ב-11:30.

יואב קיש: אנחנו חוזרים לדיון.

יואב קיש: אראל, אתה רצית להתייחס לנושא של מועדונים ופאבים.

יואב קיש: בקשה.

טל ימיני: הערה למה שנאמר מקודם, לגבי העברה של סוגי עסקים, פריטים, מהיתר מזורז ב' ל-א'.

טל ימיני: דיברתי על מסעדה, מזנון, בית קפה.

טל ימיני: לאלה כבר יש לנו את המדיניות, אין בעיה.

טל ימיני: לגבי השאר, כמו שאמרת, כל מקרה לגופו, אנחנו נבחן.

יואב קיש: לדיון הבא תתנו התייחסות.

אראל איצקוביץ: כולם יודעים שהברים והמועדונים בתל-אביב הם על מפת התיירות העולמית.

אראל איצקוביץ: יש מאות עסקים רק בתל-אביב שמעסיקים אלפי אנשים.

אראל איצקוביץ: אנחנו בעלי תרומה מאוד מאוד גדולה לכל תחום התרבות בתל אביב ובארץ.

אראל איצקוביץ: המצב כיום הוא שכשאנחנו פותחים מועדון יש לנו חצי שנה להשיג את כל ההיתרים.

אראל איצקוביץ: בחצי השנה הזאת הרשות המקומית לא תובעת אותנו, היא נותנת לנו להשיג את כל ההיתרים.

אראל איצקוביץ: לפעמים זה מספיק, לפעמים לא.

יואב קיש: אבל אתם עובדים.

אראל איצקוביץ: אנחנו עובדים.

אראל איצקוביץ: זאת המציאות.

אראל איצקוביץ: אני מדבר על המציאות.

אראל איצקוביץ: יושבים פה נציגי הרשויות המקומית, הם יכולים לאשר.

יואב קיש: יש הבדל בין ברים למועדונים בעניין הזה?

אראל איצקוביץ: אין הבדל.

יואב קיש: אם יש הבדל, תציין.

אראל איצקוביץ: אין הבדל מבחינת תהליך הרישוי.

אראל איצקוביץ: אנחנו בונים את הבר ואת המועדון, פותחים אותו.

אראל איצקוביץ: הרשות מאפשרת לנו, בהסכמה כמובן, להשיג את כל ההיתרים תוך חצי שנה.

יואב קיש: מפתיחה, לא מבנייה.

אראל איצקוביץ: מפתיחה.

אראל איצקוביץ: אני עובד ללא רישיון.

אראל איצקוביץ: הדרישות שנדרשות ממני הן בדרך כלל דרישות יותר גבוהות מעסקים אחרים.

אראל איצקוביץ: בדרך כלל בחצי שנה הזאת משיגים.

אראל איצקוביץ: אם לא, אנחנו מקבלים הארכה על זה.

אראל איצקוביץ: אתם עכשיו מרעים את המצב של העסקים האלה בצורה דרמטית, זאת אומרת, אנחנו לא נוכל לפתוח את העסק.

יואב קיש: הם במסלול ללא שינוי.

שי עגמי ליבוביץ: זה 4.8?

אראל איצקוביץ: זה 7.

שי עגמי ליבוביץ: בבר יש משקאות משכרים, נכון?

אראל איצקוביץ: נכון.

שי עגמי ליבוביץ: יש שני פריטים במקרה הזה.

שי עגמי ליבוביץ: אחד מהם לא שונה, אחד מהם בהיתר מזורז ב'.

אראל איצקוביץ: את הפריט ששונה הגבלתם.

יואב קיש: איך לעסק יכול שיהיה גם וגם?

יואב קיש: תסביר.

יואב קיש: הוא עדיין כבול לארוך מביניהם?

עמיחי פישר: זה שני רישיונות שונים, זה פונקציות שונות.

יואב קיש: תסביר לי במקרה שלו.

הגר סלקטר: הצו מחולק לסוגי עיסוקים.

יואב קיש: מה הפריטים שלו?

הגר סלקטר: תלוי מה העיסוק שלו.

הגר סלקטר: יכול להיות שהעיסוק שלו עונה על שבעה פריטים שונים.

אראל איצקוביץ: בר ומועדונים זה שני פריטים.

יואב קיש: אני מדבר ספציפית עכשיו על ברים ומועדונים.

שי עגמי ליבוביץ: יש פריט אחד של בר, יש פריט אחד שנקרא דיסקוטק.

יואב קיש: הברים זה נושא אחד.

יואב קיש: למועדון יש גם את האלכוהול וגם את זה שהוא מועדון.

שי עגמי ליבוביץ: האלכוהול זה הפאב.

שי עגמי ליבוביץ: יש גם את רחבת הריקודים.

יואב קיש: ה"יתרון" זה שאם זה רק בר שאין בו רחבת ריקודים, אז הוא - -

אראל איצקוביץ: גם בנושא הברים הגבילו את הגודל ל-150 מטר, כאשר הבר הוא 100 מטר, הפרגוד הוא 50 מטר.

אראל איצקוביץ: רוב הברים הם מעל 100 מטר.

אראל איצקוביץ: אתם משאירים מעט מאוד ברים שייכנסו.

אראל איצקוביץ: ה-50 מטר של הפרגוד הוא של הרשות המקומית.

אראל איצקוביץ: למה להתעסק בכלל ב-50 מטר פרגוד של הרשות המקומית?

יואב קיש: מה זה הפרגוד?

אראל איצקוביץ: פרגוד זה סגירת חורף.

יואב קיש: בחוץ?

אראל איצקוביץ: בחוץ.

אראל איצקוביץ: היא קיימת רק חצי שנה.

אראל איצקוביץ: חצי שנה הוא יעבוד לפי הרישיון הזה, חצי שנה לפי הרישיון שהפרגוד לא קיים?

אראל איצקוביץ: מדוע להגביל בגודל?

אראל איצקוביץ: מדוע לכלול את הפרגוד שלא צריך להיות?

יואב קיש: אתה אומר שבעיה אחת זה שאתה לא יכול להתחיל לעבוד בלי רישיון.

אראל איצקוביץ: היום אני יכול להתחיל לעבוד בלי רישיון.

יואב קיש: היום נותנים לך.

אראל איצקוביץ: אני מתחיל לעבוד בלי רישיון, רק אז משיג אותו.

אראל איצקוביץ: אנחנו רוצים להיות במסלול א'.

אראל איצקוביץ: אין סיבה לא לתת לעסקים האלה.

אראל איצקוביץ: העסקים האלה עברו בדיקות הרבה יותר מחמירות.

אראל איצקוביץ: מועדון בשביל להיפתח עובר בדיקות מאוד מחמירות על ידי כיבוי אש, על ידי המשטרה, על ידי איכות הסביבה.

יואב קיש: אתה לא ב-א'.

יואב קיש: אתה לא יכול להיות ב-א'.

יואב קיש: אתה במסלול רגיל היום.

אראל איצקוביץ: היום אני במסלול רגיל.

תומר רוזנר: זה יישאר ככה.

יואב קיש: לכמה זמן נותנים לכם רישיון ברפורמה?

קריאה: משנה ל-3 שנים.

יואב קיש: למה ל-3, לא ל-5 או 10 שנים?

אראל איצקוביץ: אני רוצה להגיד משהו קטן למשטרה, כי הוא העלה מקודם טענה מאוד נכונה לגבי תקנים.

אראל איצקוביץ: בכל מחוז תל אביב יש 10 שוטרים, פחות או יותר, שמטפלים ברישוי.

אראל איצקוביץ: התיקים נערמים על הרצפה באגף רישוי עסקים במשטרה.

אראל איצקוביץ: אין להם את כוח האדם לטפל בזה.

אראל איצקוביץ: למרות שהם מחויבים לתת תשובה תוך 30 יום, הם נותנים תשובה תוך חצי שנה בהרבה מאוד פעמים.

אראל איצקוביץ: הרשות לא עושה כלום עם זה.

אראל איצקוביץ: למרות שלרשות יש את הזכות אחרי 30 יום לאשר, היא לא מאשרת.

אראל איצקוביץ: הרשות לא מאשרת בלי אישור של המשטרה, לכן אין באמת משמעות ל-30 היום שרשומים.

אראל איצקוביץ: המשטרה לא מצליחה לעמוד בעומס.

טל ימיני: מועדונים זה בית העסק הכי מסוכן שיש למשטרת ישראל.

טל ימיני: אנחנו נותני אישור בעסקים לייצור נשק, תחום תחמושת, ייצור חומרי נפץ.

טל ימיני: עדיין התחום הזה של מועדונים ממוקם אצלנו כעסק הבעייתי ביותר.

טל ימיני: זה בגלל האלכוהול, בני הנוער, הצפיפות וכו'.

טל ימיני: יש גם את ריכוז הקהל שמפתה את גורמי הפח"ע להגיע לשם.

טל ימיני: לגבי הטענה הספציפית שלרישוי עסק לוקח איקס זמן להיבדק, אז אין רק 10 אנשי רישוי, יש הרבה יותר, אבל צריך לבדוק את הדבר הזה, אני לא יכול לשלוף עכשיו נתון.

טל ימיני: בכל מקרה, מה שאנחנו מנסים לסדר כאן זה שלא תתחיל לעבוד בלי רישיון.

טל ימיני: המצב היום שאתה עובד בלי רישיון, רק אז מסדר, זה מצב לא חוקי.

יואב קיש: מועדון נפתח היום בלי רישיון?

טל ימיני: לפי מה שהוא טוען, כן.

טל ימיני: אם מי שמאפשר לו לפתוח זו הרשות, אז כן.

טל ימיני: אני לא נותן רישיון.

חוה מונדרוביץ: היא לא נותנת לו רישיון.

חוה מונדרוביץ: היא לא מתחילה לאכוף עד - -

טל ימיני: מה ההבדל?

נפתלי קאיקוב: זה לא רק התפקיד של הרשות לאכוף, זה גם של המשטרה.

טל ימיני: נכון.

טל ימיני: אני לא אמרתי את זה.

יואב קיש: אני לא רואה שאנחנו מזיזים את המועדונים מהקטגוריה של הרישוי שלהם.

יואב קיש: הם יישארו באותה קטגוריה מורכבת, עם האמירה הזו של המשטרה שזה אחד מהעסקים הכי מורכבים.

יואב קיש: מה שאני רואה שכן אפשר זה הנושא של משך הזמן של הרישיון.

יואב קיש: אני לא רואה סיבה לזה שזה 3 שנים.

טל ימיני: כרגע זה שנה.

טל ימיני: אנחנו הסכמנו להעלות את זה ל-3 שנים.

יואב קיש: מה זה משנה?

יואב קיש: למה לא 10 שנים?

טל ימיני: ההליך של נטילת רישיון הוא הרבה יותר מסובך מהליך של אי חידוש.

יואב קיש: למה?

טל ימיני: כי כשמגיעים אחרי זה עם כתב האישום לבית המשפט - -

יואב קיש: אם אני בונה בחקיקה הליך הרבה יותר נוח לביטול הרישיון, מה הבעיה?

טל ימיני: הבעיה מצטמצמת.

יואב קיש: אפשר יהיה להאריך את הזמן?

טל ימיני: אני מאמין שכן.

יואב קיש: בכוונה שלי להאריך את זה.

יואב קיש: אני רוצה להגיד שני דברים למועדונים שאני חושב שהם הגיוניים.

יואב קיש: רועי, תגיד לי אם זה גם מה שאתה חושב.

יואב קיש: אנחנו יודעים שיש הרבה תחלופה בעסקים האלה, יש בעלות מתחלפת.

יואב קיש: אני לא רואה סיבה שאם הבעלות מתחלפת הוא צריך עם רישיון העסק לעבור את כל הויה דולורוזה.

יואב קיש: הוא צריך להצהיר שאין שינוי במועדון, בבר או במסעדה, ואז הבדיקה תהיה רק של המשטרה.

יואב קיש: ברגע שיתקבל אישור משטרה, הרישיון ממשיך בתוקפו.

יואב קיש: זה נושא אחד שיקל עליכם מאוד את ההתנהלות.

יואב קיש: דבר שני זה משך הרישיון.

יואב קיש: אני בפירוש חושב שנאריך את משך הרישיון, בכפוף לזה, כמו שאמרתי לכל המשרדים, שנייצר כלי מאוד נוח לביטול רישיון.

יואב קיש: לשם נלך.

יואב קיש: ספציפית נשאר לי נושא אחד שלם שאין לי עליו תשובה.

קריאה: למה לא להעביר את זה ל-ב'?

יואב קיש: אני לא יכול, זה עסק מסוכן.

יואב קיש: אתה שומע את המשטרה.

יואב קיש: אני מספיק קורא על מקרים של אלימות.

יואב קיש: אני לא רואה מצב שנקל במסלול או בדרישות.

יואב קיש: פה יש שאלה של התנהלות, אם אנחנו אומרים להם שחצי שנה הם לא עובדים.

יואב קיש: הוא אומר שלוקח לו להשיג רישיון במשך חצי שנה בממוצע.

יואב קיש: זה אומר שהוא צריך לשכור מקום, להתארגן.

יואב קיש: חצי שנה הוא יושב ב-hold.

יואב קיש: יש פה בעיה.

יואב קיש: היום, בגלל מדיניות אכיפה, אנחנו לא בבעיה הזאת.

טל ימיני: אני אבדוק את זה.

יואב קיש: את מה?

טל ימיני: את הטענה שזה לוקח חצי שנה.

יואב קיש: זה לא רק המשטרה.

יואב קיש: יש לו אחרי זה כיבוי אש.

יואב קיש: זה עסק מסוכן, אנחנו מבינים.

טל ימיני: חד-משמעית.

טל ימיני: אם הוא עומד בתנאי המשטרה, אני לא אגיש נגדו כתב אישום, אני לא אסגור אותו, לא שום דבר.

יואב קיש: אתה לא לבד בעולם.

טל ימיני: נכון.

טל ימיני: את התשובה לא אני צריך לתת.

יואב קיש: לא אמרתי שאתה צריך לתת.

יואב קיש: אני מנסה לפתור בעיה שיש לי עם העניין.

יואב קיש: לא אמרתי שזה המשטרה.

טל ימיני: עסק שמוכן עם תנאי הרישוי - לא מתעכב.

יואב קיש: מבחינתך.

טל ימיני: מבחינתי.

שי ברמן: בהמשך לדברים של חברי, של אראל, אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת של הצו, כי היא נקודה חשובה ומהותית.

שי ברמן: עסק, לפי כל הגדרה משפטית שלו, הוא שטח העסק נטו.

שי ברמן: זה שהכניסו פה את הפרגודים כחלק מהשטח של העסק - -

יואב קיש: פרגודים זה שטח ציבורי?

שי ברמן: שטח ציבורי.

שי ברמן: לא מבקשים מאיתנו לשים ספרינקלרים בפרגודים.

שי ברמן: אי אפשר להתייחס ולהכניס את הפרגוד לשטח של העסק.

שי ברמן: זו טעות.

יואב קיש: פעם ראשונה שזה נכנס?

שי ברמן: פעם ראשונה שזה נכנס.

יואב קיש: הוספת לי בעיה.

שי ברמן: אני רוצה להראות לך את הנתונים.

שי ברמן: אני אסביר לך גם את המשמעות בפועל של ההכנסה של הפרגוד לתוך שטח העסק.

שי ברמן: הנתונים הם נתונים של עירית תל אביב.

שי ברמן: יש 1,200 עסקים לפי היתר של 4.2, שזה אנחנו, מסעדות עם מכירת אלכוהול, עם מכירת משקאות אלכוהוליים.

יואב קיש: זה ברים?

שי ברמן: ברים ומסעדות.

שי ברמן: יש הבדל בין מסעדה ובר לבין מועדון.

יואב קיש: יש גם הבדל בין בר למסעדה.

שי ברמן: בפועל אין הרבה הבדל בין בר למסעדה, כי בבר יש בדרך כלל מטבח.

שי ברמן: אני אגיד לך למה רוב העסקים, למעלה מ-80% מהעסקים שהם ברים ומסעדות, לא ייכנסו למסלול של תצהיר, בניגוד למה שנאמר פה בוועדה.

יואב קיש: אני עוצר אותך רגע.

יואב קיש: על זה נדבר.

יואב קיש: אני לא רוצה עכשיו.

יואב קיש: אני קודם רוצה לפתור את הבעיה בנושא של מועדונים שנשארים בחובת רישוי רגילה ללא השפעת הרפורמה, מה אנחנו עושים עם זה שמתחילים עבודה ללא רישיון.

יואב קיש: אני בבעיה עם זה שמועדונים לא יהיו.

איילת וסרמן: אנחנו מציעים שהפריט של מועדון יהיה במסלול ב'.

איילת וסרמן: אנחנו חושבים שאין שום סיבה שהוא לא יהיה במסלול ב'.

יואב קיש: המשטרה לא מסכימה.

איילת וסרמן: אני אנסה לשכנע את טל.

איילת וסרמן: איתם אנחנו עובדים יפה מאוד.

איילת וסרמן: יש לרשות 21 יום לבדוק ועוד 45 ימים לתת התייחסות.

איילת וסרמן: אני חושבת שאפילו סירוב שלא יאפשר לפתוח דלתות יותר נכון לציבור.

איילת וסרמן: אם המשטרה חושבת שהעסק הזה הוא אחד מהעסקים המסוכנים ביותר, נהדר, זאת הסנקציה הכי טובה.

איילת וסרמן: תגיעו במהלך 45 יום, תחליטו אם אתם לא רוצים שהמקום יפתח בכלל את דלתותיו לציבור.

איילת וסרמן: אין יותר טוב מזה.

יואב קיש: חוץ מהמשטרה יש עוד גורם שרצה להשאיר אותם במסלול?

שי עגמי ליבוביץ: כבאות.

יצחק שמעוני: מועדונים, פאבים ובתי כלא בכל העולם המערבי, לא רק בישראל, אלה הסקטורים שבכל אירוע הם רבי נפגעים.

יצחק שמעוני: כל הסטטיסטיקה אומרת שאחד ל-8,000, 9,000 שריפות, בפאבים, במועדונים ובבתי כלא יש עשרות הרוגים.

יצחק שמעוני: זה חסר תקדים.

יצחק שמעוני: רמת הסיכון של פאבים ומועדונים גבוהה מאלף ואחת סיבות.

יואב קיש: השאלה אם אתם יכולים שהם יהיו במסלול ב', שרק במסלול ב' יהיו לכם 45 יום.

יצחק שמעוני: זו שאלה מרכזית, כבודו, מעבר למסלול או משהו כזה.

יצחק שמעוני: נאמרו פה דברים שהם בעייתיים מלכתחילה.

יצחק שמעוני: בפער של החצי שנה הזאת יכול לקרות האסון.

יואב קיש: זה המצב היום.

יצחק שמעוני: האם זה הגיוני שבאים לעבור ניתוח אצל רופא שאומר שרק בעוד חצי שנה הוא מסיים את ההסמכה?

יואב קיש: אתה מחזק אותי.

יואב קיש: אני אומר שאני רוצה ללכת למסלול ב'.

יואב קיש: אני שואל אתכם, משטרה וכבאות, אם אתם מסוגלים במשך 45 יום שיש לכם.

יואב קיש: נראה לי שסדר גודל של חודשיים- חודשיים וחצי זה זמן סביר.

אראל איצקוביץ: זה זמן סביר.

יצחק שמעוני: אנחנו הסכמנו למסלול ב'.

יואב קיש: יש לי שני נותני רישיונות שהם רלוונטיים כרגע, שזה המשטרה וכיבוי אש.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס אליהם כמקשה אחת בכל הנוגע לנושא של מועדונים, פאבים וברים, אני רוצה לשאול על כל הקטגוריה הזאת.

יואב קיש: על מסעדות נדבר אחר כך.

יואב קיש: קודם נראה אם יש סיבה שמועדונים וברים לא יהיו ב-ב', אחר כך נראה אם נקל מ-ב' על משהו אחר.

יואב קיש: כרגע מועדונים בכלל לא נמצאים ב-ב'.

שי עגמי ליבוביץ: הפאבים כן.

יואב קיש: אז אנחנו רק במועדונים.

יואב קיש: אם מועדון צריך אלכוהול כמו פאב, אין בעיה, לפאב הם אישרו ב'.

יואב קיש: אמרתם שאין בעיה שמועדון יהיה ב-ב'.

יצחק שמעוני: דיברנו על פאבים.

יואב קיש: מה לגבי מועדונים?

יצחק שמעוני: לגבי מועדונים אמרנו שלא.

יצחק שמעוני: רוב ההרוגים זה במועדונים.

יואב קיש: מה אתה עושה בבדיקה?

יואב קיש: ב' נותן לך אפשרות ב-45 יום לבוא למועדון ולהחליט.

יואב קיש: הוא לא עובד.

קרן גלאון: לא כולם יכולים להיכנס ל-ב'.

קרן גלאון: יש גם מגבלות כוח אדם.

יואב קיש: כמה מועדונים מבקשים רישיון עסק בשנה?

קרן גלאון: אין לנו את הנתון הזה.

יואב קיש: את רוצה שאני אגיד לך?

יואב קיש: זה הרבה פחות מהמספרים - - תנו לזה קדימות, תנו לזה עדיפות.

יואב קיש: אם יש מועדון שמבקש, המסעדה תחכה.

יואב קיש: זה לא אלפים.

יצחק שמעוני: נעשה בדיקה לדיון הבא.

יואב קיש: אני רוצה להעביר את המועדונים ל-ב'.

יואב קיש: אני לא מוכן לפתוח מועדון בלי אישור של משטרה ושל כיבוי אש.

קרן גלאון: ב' אומר שיש לנו 45 יום, כאשר אם לא הגענו - -

תומר רוזנר: עדיף שהם יעבדו חצי שנה בלי רישיון?

קרן גלאון: אם הרשות המקומית נותנת - -

יואב קיש: אנחנו עושים פה רפורמה לטובת העסקים, אנחנו לא עושים פה רפורמה לטובת המשרדים.

יואב קיש: אם יש עסק שאנחנו מונעים ממנו להיפתח במשך 45 יום כי אנחנו מבינים שזה מסוכן, אז המשרדים יעשו את המאמץ ויגיעו במהלך 45 ימים לבחון את זה.

יואב קיש: מה אתם רוצים שאני אגיד לכם?

יואב קיש: אין יותר מעשרות בכל הארץ בשנה.

יואב קיש: עם כל הכבוד, זו לא מסעדה, זה מועדון.

יואב קיש: זו השקעה גדולה, זה אירוע.

יואב קיש: אי אפשר להחזיק אותם חצי שנה בלי לדעת, ומצד שני, להגיד להם לא לעבוד.

יואב קיש: אנחנו באים לקראת העסקים.

יואב קיש: אני לא מזלזל בבדיקה.

יואב קיש: בבדיקה יכולים להגיד לו: סליחה, יש לך חודשיים-שלושה לתקן את הליקויים האלה, אחרת אין לך רישיון עסק.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: תעמדו על כל הדברים המקצועיים.

יואב קיש: לא יכול להיות שלבוא לבדיקה תוך 45 יום אתם לא מסוגלים.

יואב קיש: הסיכום הוא שהמועדונים עוברים לב', כאשר הם מקבלים משך זמן.

יואב קיש: במשך הזמן אנחנו נדון בהמשך.

יואב קיש: אני לא רואה סיבה ל-3 שנים.

יואב קיש: אני לא מבין את המדיניות, אבל נדבר על זה בהמשך.

יואב קיש: דיברנו על הדרישות של בעלות במקרה של מכירה.

יואב קיש: זה לגבי מועדונים.

שושנה יוסקוביץ: אם תוכל לצאת מפה בשורה לתעדף דווקא את העסקים המסוכנים האלה לתוך המפרטים האחידים, במיוחד מצד המשטרה, זה ישחרר הרבה מאוד לחץ, זה יוריד את רמת החרדה מהסיפור.

יואב קיש: נעבור עכשיו לנושא של המסעדות והברים, נעשה רגע יישור קו.

יואב קיש: הם נמצאים היום ב-ב'.

יואב קיש: רק מה שמעל 300 הוא ברגיל.

שי ברמן: לא.

יואב קיש: תעשו יישור קו.

שי עגמי ליבוביץ: כל המסעדות היום הם בהיתר ב', בלי הגבלה - -

יואב קיש: לא, יש לנו גם את המזנונים.

יואב קיש: תדבר על כל החבילה בעסקי המזון, על ההבדל בין קטגוריה לקטגוריה.

חוה מונדרוביץ: אני חושבת ששי התכוון למסלול תצהיר מול כבאות, שזה עד 150 מטר רבוע.

חוה מונדרוביץ: כולם אותו דבר, גם מסעדות, גם מזנונים.

שי עגמי ליבוביץ: יש את כל המזנונים ובתי קפה שיעברו לפי הדיון הבוקר - -

יואב קיש: לא היום.

יואב קיש: לפי דיון לפני שבועיים.

שי עגמי ליבוביץ: בסדר.

שי עגמי ליבוביץ: הם יעברו לתצהיר או להיתר מזורז א'.

יואב קיש: תצהיר.

שי עגמי ליבוביץ: יש את המסעדות, שזה מי שמבשל בשר ודברים יותר מורכבים, שהן כולן בהיתר מזורז ב'.

יואב קיש: אתה עושה טעות.

יואב קיש: תתחיל איתי מהכי קל, רק אז תרד למטה.

יואב קיש: התחלת עם מזנון ובתי קפה, שזה הכי קל.

יואב קיש: שם זה מוגבל ל-50 ו-150?

יואב קיש: יש איזו הגבלה כזאת?

שי עגמי ליבוביץ: במזנונים זה מחולק ככה שעד 50 איש ו-150 מטר זה יהיה במסלול של תצהיר/היתר מזורז א'.

שי עגמי ליבוביץ: מעל הגודל הזה, זה יצטרך לעבור להיתר מזורז ב'.

שי עגמי ליבוביץ: מעל זה יש את המסעדות שהן כולן ב-ב'.

יואב קיש: מסעדה וברים?

שי עגמי ליבוביץ: לא, רק מסעדה.

יואב קיש: מסעדה בלי אלכוהול?

שי עגמי ליבוביץ: מסעדה עם אלכוהול.

יואב קיש: מסעדה עם אלכוהול נמצא כרגע ב-ב'?

שי עגמי ליבוביץ: יש פאב, שזה מקום שהוא לא מסעדה.

שי עגמי ליבוביץ: עסק שעיקר פעילותו זה הגשה של משקאות משכרים יהיה ב-ב'.

יואב קיש: כמו מסעדה.

תומר רוזנר: בלי קשר לגודל.

שי ברמן: עם קשר לגודל.

שי עגמי ליבוביץ: אין קשר לגודל.

רועי פולקמן: הגודל זה רק לכבאות.

שי עגמי ליבוביץ: אני נותן לכם את המכנה המשותף הגבוה ביותר, לא הנמוך ביותר.

שי עגמי ליבוביץ: קיוסק זה בתצהיר.

שי עגמי ליבוביץ: אטליזים מעניין?

יואב קיש: עם אטליזים אני לא אתעסק.

יואב קיש: מה שתעשו עם אטליזים, תעשו.

יואב קיש: איפה היה המספר 300, מאיפה הוא הגיע?

שי עגמי ליבוביץ: ירדנו ממנו.

יואב קיש: כל הכבוד, אני שמח לפרגן לכם.

יואב קיש: אני שמח לשמוע.

שי ברמן: האקסיומה הזאת של כב"ה שמדברת על 50 איש או על 150 מטר זה משהו שקיים רק בניירות.

שי ברמן: במציאות אין מסעדה של 150 מטר שהיא פחות מ-100 סועדים.

שי ברמן: זה לא קיים, אין חיה כזאת.

שי ברמן: הדבר הזה הוא לא רלוונטי.

שי ברמן: אם הולכים על 50 איש, יותר נכון יהיה לומר 70 מטר, זה יותר תואם למציאות.

שי ברמן: הנושא השני זה הנושא של הפרגוד, שיוך הפרגוד למסעדה.

שי ברמן: כולנו מבינים שבזה ערבבו אותנו, אדוני היושב-ראש.

שי ברמן: הוסיפו את השטח החיצוני, שזה שטח עירוני, שזה מדרכה, לשטח העסק, למרות שבשום רשומה הוא לא מופיע בשטח העסק - לא בטאבו, לא מבחינת העירייה איך שהיא גובה את הארנונה, לא מבחינת כיבוי אש.

שי ברמן: שום רגולטור לא מתייחס לפרגוד כחלק מהשטח הכללי של העסק.

שי ברמן: להכניס את זה פה מייצר איזו שהיא מצגת שווא בכל מה שנוגע למסעדות, ברים ובתי קפה.

שי ברמן: אני רוצה להגיד לך את המשמעות בפועל של הדברים האלה כפי שהם באים מנתונים מהשטח.

שי ברמן: הנתונים הם נתונים של עיריית תל אביב על 1,176 עסקים בפריט רישוי 4.

שי ברמן: 2א', שזה מסעדות ובתי קפה עם מכירת אלכוהול.

שי ברמן: עסק של עד 100 מטר - -

יואב קיש: הם דיברו על 150.

יואב קיש: זה נספר ב-150?

שי ברמן: כן.

שי ברמן: עסק של עד 100 מטר זה 40% מכלל העסקים, אוקי?

שי ברמן: ה-100 מטר שמדובר פה זה 100 מטר בלי הפרגוד.

שי ברמן: אם תוסיף לו את הפרגוד, אתה מדבר על כמות עסקים של בין 10 ל-20 אחוז מכלל עסקי המסעדות, בתי הקפה והברים.

שי ברמן: לפי הצו הזה, יותר מ-80% מבעלי העסקים בתחום שלנו לא יוכלו להגיש בקשה לרישיון על סמך תצהיר, זה חשוב שתדעו פה.

שי ברמן: בדיונים הקודמים דיברו על זה ש-80% מהעסקים בתחום שלנו נכנסים למסלול על פי תצהיר.

שי ברמן: זה לא נכון, זו מצגת שווא.

יואב קיש: תצהיר גם מסלול ב' - -

שי ברמן: אנחנו לא מבינים מדוע מסעדה ומדוע בר צריכים להיות בתצהיר ב'.

שי ברמן: לא רק שאנחנו על תצהיר ב', גם מחריגים אותנו מבחינת כמות השנים.

שי ברמן: במקום 10 שנים, שזה תצהיר ב', מסעדות זה 5 שנים.

יואב קיש: את הזמן אנחנו נשנה.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: אני רוצה להבין רגע את ההיגיון מדוע אנחנו נמצאים במסעדות בהיתר ב', לא ב-א'.

עמיחי פישר: אתה הכנסת את כל החבילה של עסקי מזון יחד.

עמיחי פישר: כבר בצו הנוכחי היה שינוי שהעביר את בתי הקפה, שישבו עם מסעדות ביחד, לעולם של מזנונים.

עמיחי פישר: במזנונים אמרנו היתר מזורז א'.

שי ברמן: אני מדבר פה על נתונים רלוונטיים לסעיף - -

עמיחי פישר: אבל הנתונים שלך מתייחסים לעולם ישן, לעולם לפני הצו של עכשיו.

עמיחי פישר: בעולם הישן בתי קפה הולכים עם מסעדות.

יואב קיש: אתה אומר שהמספרים פה לא מדויקים, כי הוא מכניס את בתי הקפה.

יואב קיש: אני מקבל את ההערה.

יואב קיש: עדיין נשאלת השאלה ששאלתי.

יואב קיש: בבתי קפה טיפלנו, הם במקום אחר.

יואב קיש: יש לנו שאלה לגבי ה-150 מטר, לגבי הפרגוד.

יואב קיש: זו שאלה נפרדת, תיכף נדון בה.

יואב קיש: אני רגע מתחיל עם השאלה היותר כבדה, והיא מדוע המסעדות - רוב המסעדות הן מעל 150 מטר ומעל 50 איש - הן ב-ב'.

רבקה שפר: אני אשמח אם נדון על זה בפעם הבאה.

רבקה שפר: כולם מבינים שבמסעדות יש סכנה יותר גדולה לבריאות הציבור.

רבקה שפר: כשעוסקים בבשר ובדגים יש לזה משמעות יותר גדולה.

רבקה שפר: את ההקלות עשינו כשהעברנו את בתי הקפה.

יואב קיש: כשאתם בודקים היום מסעדות, האם הן כבר עובדות, או שהן סגורות ומחכות לכם?

רבקה שפר: אתה יודע מה המצב.

יואב קיש: אני שואל, אני לא יודע.

רבקה שפר: חלק גדול עובדים, חלק לא.

שי ברמן: כולם עובדים.

יואב קיש: יש מסעדות שאתם בודקים והן לא עובדות?

יואב קיש: אמרת שיש כאלה.

רבקה שפר: יש מקומות שנכנסים אליהם.

רבקה שפר: את אלה שעובדים על פי חוק אנחנו בודקים.

שי ברמן: זה לא נכון.

יואב קיש: ברור לכולם שברמת הבריאות יש רמת סיכון אחרת במסעדות לעומת בית קפה או מזנון קטן.

יואב קיש: השאלה שלנו זה הבלאנס הזה שבין לתת לעסקים לחיות לבין הביקורת.

רבקה שפר: ככל שהמורכבות שמתנהלת בתוך המקום קיימת, כך התשתית יותר חשובה.

רבקה שפר: התשתית של מסעדה שעוסקת בבשר, בדגים ובדברים נוספים היא מאוד משמעותית להתנהלות נכונה אחר כך.

רבקה שפר: אם אנחנו מבטלים את החשיבות הזאת של התשתית ונותנים לכל דבר להתחיל לפעול, יש לזה משמעות, צריך להבין את זה.

יואב קיש: אנחנו נעשה את הדיון בשבוע הבא, בהתאם לבקשתך שאנשי המקצוע יהיו.

יואב קיש: אני מבקש שהם יתייחסו, ואת זה תבהירי להם, למה שקורה היום, ולמה אם הם עוברים ל-א' זה מרע את מה שקורה היום.

יואב קיש: אם המציאות היא שהמסעדות עובדות היום בלי לשאול אף אחד, בלי שאף אחד בודק, בלי רישיון, אני רוצה להבין את הדברים האלה, אני רוצה להתייחס לדברים האלה.

לירון אדלר מינקה: אם באים היום למסעדה עובדת שיש לה בעיה בתשתית, זה הרבה יותר קשה לתקן.

יואב קיש: זה המצב היום.

לירון אדלר מינקה: זה מצב שבו הציבור הרחב מגיע למסעדות שבהן התשתית לא מוכנה.

יואב קיש: זה לגבי מסעדות.

יואב קיש: כיבוי אש, אתם רוצים את המסעדות בהיתר ב'?

קרן גלאון: בגדול, כן.

קרן גלאון: אני רוצה להעיר על כך שבאים עכשיו ומלינים על סגירת החורף.

קרן גלאון: כך הניתוח של הסיכון מבוצע.

קרן גלאון: סגירת החורף, מבחינתנו - -

יואב קיש: בשלב הבא תרצו ספרינקלרים בפרגוד?

יצחק שמעוני: רמת הסיכון גדלה בגלל שאנחנו לא דורשים, בגלל זה זה לא נשאר 150 מטר.

יצחק שמעוני: הוא לא יכול לעשות את ניתוח הסיכונים הזה, הוא מסתכל בראיה הצרה.

קרן גלאון: אמצעי הכיבוי הם רק בקבוע.

קרן גלאון: את הסגירה אפשר בחורף, אפשר בקיץ.

קרן גלאון: אנשים יצטרכו לצאת, אנשים יצטרכו להימלט, עם אלכוהול, בלי אלכוהול.

קרן גלאון: בניהול סיכונים ניתן פה שזה יהיה במסלול תצהיר, אחרים לא.

עמיחי פישר: כל הדיון של הפרגוד, לא פרגוד, זה עד איזה גודל בתוך המסלול של היתר מזורז ב' הכבאות יסתפקו בתצהיר.

עמיחי פישר: זה כל הדיון.

יואב קיש: יכול להיות שאז אני עובר לא'.

עמיחי פישר: ברגע שהמסעדות הן בהיתר מזורז ב', אנחנו מדברים רק על איזו שהיא דלתא שבה כבאות - -

יואב קיש: רוב המסעדות הן מעל 50 איש ומעל 150 מטר.

קרן גלאון: אנחנו לא מחזירים.

קרן גלאון: מה שכבר הוצאנו, מבחינת כבאות הוא אוטומטית - -

יצחק שמעוני: כל מה שמעל התצהיר הוא ב-ב'.

יצחק שמעוני: מה שנמצא בתצהיר - יישאר בתצהיר.

יואב קיש: ב' זה גם תצהיר.

קרן גלאון: בוא נדבר רגע על תצהיר בלי כבאות, על תצהיר כאישור של גורם שנותן אישור.

קרן גלאון: כבר שנה וחצי בתוקף שאותן מסעדות, עד הגודל שנקבע, אם יגישו תצהיר, יראו אותן כאילו ניתן להן אישור כבאות.

קרן גלאון: לא צריך לבוא אליהן.

קרן גלאון: זה רק לגבי נותן אישור אחד.

קרן גלאון: עדיין הוא צריך לקבל אישור של הגורמים האחרים.

יואב קיש: המסעדות שם?

קרן גלאון: עד הגודל - -

יואב קיש: עד 50 איש ו-150 מטר.

יואב קיש: אני מדבר על מסעדות מעל 50 איש ו-150 מטר.

יואב קיש: שם אתם רוצים בדיקה.

קרן גלאון: נכון.

איילת וסרמן: יכולים לעשות בדיקה ב-45 ימים.

תומר רוזנר: זה מה שהם אומרים.

יואב קיש: אני רוצה להעביר אותם ל-א'.

יואב קיש: הם רוצים ב'.

שי ברמן: לכיבוי אש יש שני חסמים.

שי ברמן: אחד, הם מדברים על 150 מטר או מעל 50 איש.

שי ברמן: מצד שני, הדרישות של כיבוי אש לספרינקלרים, לצורך העניין, הם לעסקים מעל 300 מטר.

שי ברמן: יש פה איזה שהוא פער שהוא לא ברור.

שי ברמן: אם כיבוי אש דורשים ספרינקלרים רק מעסק שהוא מעל 300 שקל - - כיבוי אש, לא אני, כי אני חושב שגם מעל 300 מטר לא צריך ספרינקלרים.

שי ברמן: הם חושבים שעסק מסוכן זה עסק מ-300 מטר ומעלה.

שי ברמן: הם לא יכולים לעשות את הדואליות כך שמצד אחד הם אומרים שמעל 300 זה עסק מסוכן, ומצד שני זה 50 איש או 150 מטר.

יואב קיש: הדרישות של כיבוי אש בין 150 מטר ל-300 מטר משתנות?

יצחק שמעוני: זה משמעותי ביותר.

יצחק שמעוני: מה שהצלחנו ללקט, וזה לא סופי, זה שמ-1 בינואר 2015 עד היום היו מעל 1,000 אירועים במסעדות.

יצחק שמעוני: לקחנו בניהול הסיכונים שבמסעדות קטנות לא יהיה כמעט כלום.

יצחק שמעוני: יכולים להיות שם גם 100 איש, כמו שהוא אומר.

יצחק שמעוני: עשינו את כל ניהול הסיכונים.

שי ברמן: אתה לא מאשר לי 100 איש.

יואב קיש: מה ההבדל בין 150 מטר ל-300 מטר?

יצחק שמעוני: כדאי שנדבר במונחים של אנשים, שאז נורא קל לזכור את הפרמטרים שאני מדבר עליהם.

יצחק שמעוני: עד 50 איש לא מוגדר כהתקהלות, מ-50 איש מוגדר כהתקהלות, לכן צריך להיות סל דרישות שונה.

יצחק שמעוני: מ-50 איש עד 200 איש נדרשות מערכות גילוי אוטומטיות.

יצחק שמעוני: מעל 200 איש נדרש גם נושא של שחרור עשן.

יצחק שמעוני: מעל 300 איש נדרשים מתזים, גלאים וגם שחרור עשן.

יצחק שמעוני: זאת תפיסת עולם הבטיחות.

יואב קיש: למקום מעל 50 איש יש לך דרישות שונות, הוא נמצא במקום אחר מבחינתך.

יואב קיש: עם עניין המסעדות נחכה לישיבה הבאה, רק אז נדון בזה.

יואב קיש: כמה אנשים ב-200 מטר?

שי ברמן: זה 150 מקומות.

שי ברמן: זה המצב בשטח.

יואב קיש: זה בלי הפרגוד.

יואב קיש: השאלה אם אתם רואים את זה שונה דרמטי אם עולים למספרים האלה, שאז במקום 40% או 50% אנחנו מקבלים 70% מהעסקים בפנים.

יצחק שמעוני: הנקודה היא לא בכמות העסקים, הנקודה היא בגבולות האחריות שלנו כלפי הציבור שאותו אנחנו אמורים בסופו של דבר להציל.

יצחק שמעוני: זו המהות שלנו.

יצחק שמעוני: אני עוד פעם אומר, כשמדברים על קירוי חורף, חושבים שזה כלום, אבל זה הדבר הכי מסוכן.

יצחק שמעוני: אין שם דרישות.

יצחק שמעוני: בדקנו את זה לעומק, כבודו, במשך שבוע שלם, מהדיון הקודם עד היום.

יצחק שמעוני: עשינו לפחות 8 פגישות, חלקן טלפוניות וכו'.

יצחק שמעוני: זה בלתי אפשרי היום, בנקודה הזאת, להגיד: אנחנו רוצים להעלות את האחוזים, בואו נעלה את אחוז ההרוגים או את אחוז השריפות.

יצחק שמעוני: אני חושב שזה ניהול סיכונים מאוד חכם, מאוד שיטתי, הוא קיים בכל העולם המערבי.

רועי פולקמן: יש דיון אחד, שזה איך מעבירים מ-ב' ל-א'.

רועי פולקמן: הדיון השני, ונצטרך לעבוד על זה בשבוע הקרוב, זה איך אנחנו מטפלים ב-ב'.

יואב קיש: אחד הדברים זה שהזמן יהיה חופף.

רועי פולקמן: חלק מהמנגנון, כשנמצא את המתכונת הנכונה להסמכה, יהיה היתר של one stop shop.

רועי פולקמן: אז גם להם פחות יפריע.

רועי פולקמן: אם נחייב את המשרדים בכל התצהירים, גם ב-ב', להסמיך את הרשויות - -

יואב קיש: לא.

רועי פולקמן: אין בעיה לעשות את זה.

רועי פולקמן: זה גם יותר פשוט מהסמכת גורמים פרטיים.

רועי פולקמן: רק עירייה שתרצה.

רועי פולקמן: עירייה שלא תרצה, לא תרצה.

רועי פולקמן: העיריות הגדולות, ששם גם רוב הבעיה של העסקים, יוכלו לעשות את זה.

רועי פולקמן: אני זוכר דבר כזה פעם בירושלים.

רועי פולקמן: זה היה סיוט, כי רצינו להזמין את כל הגורמים במסלול ב', רצינו לרשות תיקי רישוי.

יואב קיש: ה-one stop shop זה נושא שבהחלט עוד נדבר עליו.

רועי פולקמן: דיברתי על להיפטר מ-ב'.

רועי פולקמן: אנחנו נבוא ונגיד – עשינו את זה אז - שביום רביעי כל התיקים יהיו על שולחן מנכ"ל העירייה.

רועי פולקמן: אם אתה יודע לעשות את זה כי אתה גם מסמיך, אז אין בעיה אם ההוא לא מסכים להגיע, אם להוא אין תקן.

יואב קיש: מה זה "מסמיך"?

יואב קיש: אני מדבר איתך על כיבוי אש ועל משטרה.

רועי פולקמן: שהם יהיו בעירייה.

רועי פולקמן: תחשוב מה יקרה?

רועי פולקמן: כל הגורמים יהיו עובדי עירייה.

רועי פולקמן: ביום רביעי, בשעה 17:00, יושבים בלשכה של מר וסרמן.

יואב קיש: רועי, אתה מערבב פה שני דברים.

יואב קיש: ה-one stop shop יכול להתקיים גם בהתנהלות שהמשרדים יהיו מחויבים להופיע לאירועים שהעירייה עושה.

יואב קיש: אתה הולך למסלול שאולי מסבך, אבל נדבר על זה אחר כך.

שי ברמן: אם אפשר עוד משפט אחד בנוגע למסעדות.

שי ברמן: מועדונים נמצאים לפי היתר ב', מה שאני חושב שמוצדק ונכון.

שי ברמן: אני לא מבין איך יכול להיות שעסק שלפי כב"ה ולפי הגורמים האחרים הוא עסק בסיכון הרבה יותר גבוה ממסעדות נמצא באותה קטגוריה כמו מסעדות.

שי ברמן: זה לא הגיוני.

חוה מונדרוביץ: מועדונים הם באישור רגיל.

יואב קיש: אמרנו שאנחנו מעבירים את המועדונים ל-ב'.

יואב קיש: אמרנו שאין שום סיבה שהם לא יהיו ב-ב'.

יואב קיש: עכשיו אני אגיד לך למה כן.

יואב קיש: מה ב' משקף?

יואב קיש: ב' משקף עסקים שמחייבים בדיקה פוזיטיבית, כך אני מסתכל עליהם.

יואב קיש: זה יכול להיות מכמה מסיבות.

יואב קיש: בנוגע למסעדות יש שני דברים: משרד בריאות וכיבוי.

יואב קיש: אמרו לך שמעל 50 איש ומעל 150 מטר אתה ברמת סיכון אחרת.

יואב קיש: מה לעשות, בגלל זה התפישה היא ב'.

יואב קיש: למה מועדונים ב-ב'?

יואב קיש: כי אנחנו לא רוצים לוותר על בדיקה של המשטרה בשטח.

יואב קיש: להגיד לך שהבדיקה של המשטרה במועדונים היא יותר מורכבת ומעמיקה מאשר במסעדה, יכול להיות, יכול מאוד להיות, אבל עדיין ב' הוא מסלול עקרוני שהמהות שלו - על הפתיחה, לא פתיחה, על זה עוד נדבר - זה שאתה מחייב ביקור פוזיטיבי בשטח, זה הכל.

שי ברמן: ובא' הוא לא מחייב אותו?

יואב קיש: לא.

רועי פולקמן: השאלה מי בודק.

יואב קיש: לבוא ולהגיד שהורדנו למועדונים, זה לא קשור.

שי ברמן: אנחנו מתעסקים הרבה ברגולציה.

שי ברמן: אבי אבות החטאים של הרגולציה זה שבאים ונותנים איזה תרחיש אימה שאין לו אחיזה במציאות, שקובעים איזו שהיא רגולציה שהיא תלושה מהמציאות.

איילת וסרמן: השאלה אם אנחנו משפרים את המצב של המסעדות או מרעים כבר עלה בעניין של המרכולים.

איילת וסרמן: גם אראל קצת דיבר על זה.

איילת וסרמן: היום כשהם פותחים הם בהליך רישוי תקין.

איילת וסרמן: אנחנו הרי יודעים את ההתמודדות של המציאות מול אורך הזמן עד שמוציאים את רישיון העסק.

איילת וסרמן: כל עוד אין סירוב לעסק במהלך החודשים הראשונים, אף אחד לא פועל כנגדו בכתב אישום.

איילת וסרמן: השאלה היא לאן אנחנו רוצים להגיע - האם אנחנו רוצים להגיע למצב שבו רוב הרשויות יגיעו כמה שיותר מהר לבית העסק כדי שבאמת לקוחות ייכנסו למסעדה, ייהנו ממקום איכותי, ראוי ונכון תברואית, או שאנחנו שוב מגיעים למצב שבו - -

יואב קיש: את חוזרת על מה שאמרנו.

יואב קיש: אמרנו כבר קודם שהמצב היום זה שמדיניות האכיפה מאפשרת לעסקים לעבור על החוק מבלי לממש נגדם אכיפה.

יואב קיש: זאת המדיניות היום.

יואב קיש: להגיד לך שאני מרוצה מזה?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: להגיד לך שאני הולך להעתיק את זה לרפורמה שתצא מפה?

יואב קיש: התשובה היא גם כן לא.

יואב קיש: זאת המציאות היום.

יואב קיש: אמרתי למשרד הבריאות שאני חושב שחלק מהותי של הבחינה שלהם של העסק צריכה להיות כשהעסק עובד.

יואב קיש: בגלל זה ביקשתי לדבר על מה קורה במציאות.

יואב קיש: דבר אחרון זה לוחות הזמנים, האם ניתן את ה-45 יום האלה לעשות במקביל, לא טורי, על הרשות המקומית.

שי עגמי ליבוביץ: זה יכול להוות בעיה, כי זה ייצור מצב שמשרדי הממשלה יעבדו כפול, זאת אומרת, הרבה בקשות יגיעו לעירייה ויידחו, וזה מכל מיני טעמים של מדיניות רשות, כאשר נותני האישור ילכו לעסק ויעשו שם בדיקה.

שי עגמי ליבוביץ: זה ייצור עבודה מיותרת.

יואב קיש: לא יעיל.

יואב קיש: אנחנו ממשיכים עם ההקראה.

יואב קיש: את יכולה להתקדם עם ההקראה.

תומר רוזנר: אנחנו בעמוד 7, סעיף 6א2.

לירון אדלר מינקה: זה סעיף קיים היום, סעיף של הסייגים למתן היתר מזורז.

לירון אדלר מינקה: 5.

לירון אדלר מינקה: בסעיף 6א2(א) – (1) בפסקה (3), בסופה יבוא "למעט הליך כמפורט להלן:

לירון אדלר מינקה: לפי סעיף 15 לחוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985, או לפי סעיף 228(ד) לחוק סדר הדין הפלילי;

לירון אדלר מינקה: בפסקה (4), בסופה יבוא "ולעניין הרשעה בעבירת קנס –רק אם הוגש בשל העבירה כתב אישום לפי סעיף 228(ד) לחוק סדר הדין הפלילי";

אחרי פסקה  יבוא: "(5) בשלוש השנים שקדמו להגשת הבקשה, התקיים לגבי העסק, המבקש מי ששולט בעסק או במבקש או מי שנשלט על ידי מי מהם, שלוש פעמים לפחות, האמור בפסקה משנה (א), האמור בפסקת משנה (ב), או האמור בפסקאות משנה (א) ו-(ב) יחד:

אחרי פסקה  יבוא: זמני או היתר מזורז, או בקש להפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה ;

אחרי פסקה  יבוא: היתר מזורז או בקשר להפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, והתקיים אחד מאלה:

אחרי פסקה  יבוא: חלפו המועדים להגשת בקשה לביטול הקנס או להודעה על בקשה

אחרי פסקה  יבוא: על הטלת הקנס.";

תומר רוזנר: הסעיף הזה מתייחס למצבים שבהם לא ניתן יהיה לבקש ולקבל היתר מזורז.

לירון אדלר מינקה: וגם התנאים.

תומר רוזנר: מדובר, כפי שכולנו זוכרים, במסלולים שאנחנו נותנים אמון בבעל העסק.

תומר רוזנר: במצבים שבהם הוא כבר הורשע בעבירה על החוק הזה - אנחנו לא בודקים הרשעות בעבירות אחרות - הוא לא יוכל לגשת, כמובן בגבולות ההתיישנות.

תומר רוזנר: אם העבירה כבר התיישנה הוא יכול.

תומר רוזנר: כיוון שבהמשך הרפורמה, כפי שתראו, יש תוספת של אמצעי אכיפה פחות דרסטיים מכתב אישום רגיל, כמו קנסות מינהלים, כמו עבירות קנס וכמו היטלים כספיים, היה צורך להתאים את ההסדר שקיים כבר היום בחוק ולומר – למשל, אם יש הליך של עבירת קנס, מה שאנחנו קוראים רפורט, כמו בעבירות תנועה או בחוקי עזר - שרק במקום שהוא קיבל 3 פעמים כאלה קנסות ושילם אותם הוא לא יוכל להגיש.

תומר רוזנר: זאת אומרת, לא כל עבירת קנס מונעת ממנו להגיש היתר מזורז.

תומר רוזנר: מקלים במקרה הזה עם בעל העסק.

תומר רוזנר: אותו דבר לגבי היטלים כספיים וקנסות מינהליים.

תומר רוזנר: נשארים ההסדרים שקיימים היום לגבי מקרים שבהם יש מניעה להגיש את הבקשה במסלולים המזורזים, אם רואים שמי שמבקש את הבקשה הוא כזה שכבר יש לו עבר לא חיובי בנושא הזה של רישוי עסקים.

רועי פולקמן: הסיפור שעלה גם בשיחות מוקדמות על נושא של עבירות בנייה כמנוע, או הקשר שלהם - -

תומר רוזנר: זה נושא אחר.

רועי פולקמן: נכון, השאלה אם זה המקום לדבר.

רועי פולקמן: זה רק עבירות שקשורות לחוק זה?

תומר רוזנר: לחוק זה.

טל ימיני: יש לי שאלה ברמת הפרקטיקה, היא יכולה להשליך על הרציונל.

טל ימיני: מי מבצע את כל הבדיקות האלו?

טל ימיני: מי אומר לי אם לפלוני יש עיצום ממשרד הבריאות מלפני חצי שנה?

תומר רוזנר: הוא צריך להצהיר שאין לו.

תומר רוזנר: אם הוא משקר, ישללו לו.

טל ימיני: איך אנחנו יכולים לבדוק את זה?

טל ימיני: נניח שהוא משקר.

יואב קיש: המשרדים צריכים לבדוק.

טל ימיני: עם מי?

טל ימיני: איפה מאגר המידע הזה יושב?

טל ימיני: אני רוצה בתור משטרה לדעת כמה עבירות יש לבן אדם הזה.

טל ימיני: אתה יודע מה, לעשות מדגמית, לראות אם הוא קיבל שני עיצומים ממשרד הבריאות, עיצום ממשרד הגנת הסביבה וכו'.

רועי פולקמן: אתם דיברתם על מערכת מיחשוב שאתם אמורים להיות אחראים עליה.

רועי פולקמן: הממשק אמור להיות ארצי.

עמיחי פישר: זה התהליך של רישיון העסק.

רועי פולקמן: זה מה שהוא שואל.

רועי פולקמן: אם אני מוציא רישיון, אתם צריכים לכתוב שיש לי עבירות, שקיבלתי פעם תלונה ממשרד הבריאות.

רועי פולקמן: רוצים לרכז את זה, לדעת שאולי בגלל זה לא יתנו לי רישיון.

רועי פולקמן: מי אחראי על המערכת שמאגמת את כל הנתונים האלה?

שי עגמי ליבוביץ: יש מצב שהוספנו - -

יואב קיש: וזה קורה, או שזו אות מתה?

שי עגמי ליבוביץ: אני לא יודע אם זה קורה או לא קורה.

שי עגמי ליבוביץ: לא התכוננו לזה.

שי עגמי ליבוביץ: אני לא יודע להגיד לך.

יואב קיש: הדבר היחידי שאני מבין מפה, והשאלה שלך טובה, זה שמי שהכניס את הסעיף הזה ורוצה ומתכוון שזה יקרה, צריך גם למצוא נוהל איך זה יקרה, כי אחרת זה יישאר פה בחוק, אף אחד לא יבדוק ולא יקים.

יואב קיש: מכיוון שאני לא מוטרד מזה יותר מידי, תעשו מה שאתם רוצים.

תומר רוזנר: יש מספר חוקים שבהם יש הפניה להשתתפות במכרזים, לכך שלא הורשע בעבירה על חוק שכר מינימום, שלא הורשע בעבירה על חוק - -

יואב קיש: מישהו בודק את זה?

תומר רוזנר: אתה מגיש תצהיר.

יואב קיש: יש מי שבודק את זה?

תומר רוזנר: לא.

טל ימיני: עזוב אם מישהו בודק.

טל ימיני: תומר, יש מאגר מידע שאפשר לבדוק?

יואב קיש: אין

מירה סלומון: סעיף 8 לחוק המרשם הפלילי מאפשר לקבל מידע במהלך מכרז על עבירות - -

יואב קיש: אנחנו לא בחוק המכרזים.

יואב קיש: אני אומר לממשלה, אנחנו נשאיר את זה, אבל בין זה לבין המציאות לא יהיה כלום אם לא תעשו משהו.

יואב קיש: אני לא רואה סיבה להתייחס לסעיף הזה.

יואב קיש: אני לא רואה איך מישהו יעשה עם זה משהו, אבל אם הם רוצים את זה - שיישאר.

יואב קיש: מה שכן דיברנו והתייחסנו זה לנושא של עלויות נוספות, האם הרפורמה הזאת דורשת עלויות נוספות - זה חוב מהישיבה הקודמת בנושא - בנוגע למשאבים, האם המשרדים דורשים משאבים לרפורמה הזאת.

יואב קיש: קיבלתי התייחסות, נדמה לי שזה היה ממשרד ראש הממשלה שהתייחס לכלל המשרדים ואמר שהם הבינו שלא.

יואב קיש: אם מישהו מהמשרדים חושב שהוא צריך תוספת תקציב, זה הזמן.

יואב קיש: רק נראה מי רוצה.

קרן גלאון: ההצעה הממשלתית, כפי שהוגשה, לא דורשת מבחינתנו תוספת תקציב.

קרן גלאון: את השינויים אנחנו עדיין לא יודעים לכמת, כי אנחנו עוד לא יודעים לאן הם הולכים.

קרן גלאון: לדוגמה, השינוי שהעלה אדוני היושב-ראש שתינתן לנו כנותן אישור הסמכות והאחריות לבטל רישיון עסק.

קרן גלאון: זה מותנה בתקציב שאין לנו את המנגנונים, אנחנו לא יודעים כמה עסקים נצטרך לבטל, כמה שימועים נצטרך לעשות, באיזו פריסה ארצית.

קרן גלאון: אם יהיו שינויים בהצעה, לא נוכל לבצע אותם.

יואב קיש: רק לחדד את זה.

יואב קיש: הנושא של ביטול רישיון עסק הוא חשוב, הוא הבסיס לכל המהלך הזה.

יואב קיש: אני ממזמן הנחיתי להיערך לזה.

יואב קיש: אם לא ברור, אני מנחה אתכם עכשיו להיערך ולתת הערות תקציביות.

יואב קיש: הנחיתי את זה בפעם שעברה.

יואב קיש: אי אפשר לבוא ולהגיד "אני לא יודעת".

יואב קיש: את כן יודעת.

יואב קיש: אתם וכל משרד פה תצטרכו לתת החלטות על ביטול רישיון עסק, נקודה.

יואב קיש: אין סימני שאלה יותר.

יואב קיש: האם עכשיו אנחנו ניתן רישיון לעסק ל-5 שנים, ל-10 שנים, או האם נעביר את זה מ-א' ל-ב', אלה דברים שהיו יכולים לקרות לכם בשוטף.

יואב קיש: זה משהו שהוא במובנה.

יואב קיש: אמרנו כבר ממזמן שזה בסיס לרפורמה.

יואב קיש: אתם חייבים כולכם להתייחס לזה.

יואב קיש: לבוא ולהגיד לי שזה משנה דרמטית את כוח האדם שנדרש, לדעתי - אני לא רוצה להשתמש במילים קשות – זה והאמת רחוקים מאוד.

יואב קיש: הרי היום את כל שנה, שנתיים או שלוש צריכה לחדש רישיון.

יואב קיש: את ממילא עושה את הדבר הזה.

יואב קיש: את הולכת למנגנון שלא עושה את זה, אבל את הפיקוח את עושה.

יואב קיש: הוא יכול להחליט אם הוא מבטל או לא.

יואב קיש: אני לא חושב שזה משנה כלום.

יואב קיש: אם לא היה ברור, תבדקו את זה.

רבקה שפר: אני רק רוצה לומר שהערכה ראשונית העברנו למשרד ראש הממשלה.

יואב קיש: על מה היא מדברת?

רבקה שפר: אני לא זוכרת נתונים מדויקים.

יואב קיש: כתבתם לו שיש רפורמה מאוד גדולה ואתם רוצים כסף?

יואב קיש: מה כתבת?

יואב קיש: תציגי.

רבקה שפר: אנחנו פירטנו.

רבקה שפר: אני אעביר אליך בהמשך.

יואב קיש: למה להעביר?

יואב קיש: את שלחת להם מכתב?

רבקה שפר: הם אמרו שהם יעבירו את הדברים.

יואב קיש: אתם יכולים להציג את הדברים של משרד הבריאות?

עמיחי פישר: אני לא יודע להגדיר, היא העבירה לי את זה אתמול בערב.

ביאן ותד: משרד האוצר לא קיבל כלום.

יואב קיש: אתם הייתם צריכים להציג את העמדה שלכם.

יואב קיש: אותי לא מעניין אם שלחתם או לא שלחתם.

תומר רוזנר: הם הונחו שהכל יעבור דרך משרד ראש הממשלה.

יואב קיש: זאת הייתה ההנחיה?

רבקה שפר: כן.

יואב קיש: אז עשיתם את שלכם, העברתם למשרד ראש הממשלה.

יואב קיש: אתם לא רוצים להציג כי זה אצלם?

יואב קיש: אנחנו דיברנו בשבוע שעבר שנעשה את הדיון הזה השבוע.

יואב קיש: אם משהו לא היה ברור היה צריך לשאול.

יואב קיש: מי ששואל ומי שמנהל את הדיונים זו הוועדה, לא משרד ראש הממשלה או משרד הפנים.

יואב קיש: אם יש בעיות במה שאני אומר, נא לחזור אלי, לצוות שלי, ולעדכן.

יואב קיש: אני חשבתי שהיום אתם באים ומציגים.

יואב קיש: אם אתם רוצים שאני אתייחס לדברים שלכם ברצינות, אני מבקש מכם לפעול ככה.

יואב קיש: אם לא, אני לא אתייחס לדברים שלכם ברצינות.

גילי צימנס: גם אנחנו לא הבנו שהיום יתנהל על זה הדיון.

גילי צימנס: אני אעביר להם במהלך היום או מחר את הערכות.

גילי צימנס: גם המשרד להגנת הסביבה זקוק לכוח אדם לצורך כל השינויים המתבקשים.

גילי צימנס: אנחנו נעביר את זה.

יואב קיש: הדיון הבא שלנו הוא ביום שני.

יואב קיש: ביום שני יהיה דיון מסודר על עלויות.

יואב קיש: משרד שלא יגיש לוועדה במקביל למשרד ראש הממשלה, לא נדון בבקשה שלו, הוא לצורך העניין לא ביקש.

יואב קיש: משרד ראש הממשלה, אתה יכול להתייחס ולהגיש את התייחסות הממשלה.

יואב קיש: הוועדה תקבל את כל הנתונים מכל המשרדים השונים.

יואב קיש: חשבתי שזה נעשה כבר, לצערי זה לא נעשה.

יואב קיש: משום מה לא הובנתי כראוי.

יואב קיש: אני חושב שעכשיו הובנתי כראוי.

אודליה אסולין דגני: גם אנחנו נגיש.

לילך דחוח: אני רוצה להעיר לסעיף 6א2.

לילך דחוח: אנחנו קצת למודי ניסיון מכל ההליכים של עיצומים כספיים ודברים שקשורים לעבירות מינהליות.

לילך דחוח: מאחר ויש מפרטים שעדיין לא נכתבו, כשחלק מהם יהיו תחת עבירות מינהליות, עיצום כספי, ויכולים להתרחש גם על הדברים הפשוטים ביותר משום שכאן הם עדיין לא הוגדרו, הסעיף הזה הוא סעיף רחב מאוד, הוא סעיף מאוד קשה לעסק שמנהל כמה סניפים ברחבי הארץ.

לילך דחוח: גם מניסיון של חקיקות אחרות שיש בהן עיצומים כספיים - כבר היום אנחנו תחת החקיקות האלו - אנחנו חושבים שיש מקום לאפשר איזו שהיא מידה של שיקול דעת.

לילך דחוח: למשל, ברישא לסעיף 6א2 יכול להיות שאפשר לתת איזה שהוא שיקול דעת לרשות.

לילך דחוח: דבר נוסף, צריך לאפשר גם לנו את ההזדמנות לטעון ולהציג נסיבות שבהן כן יש מקום להקל, משום שהעניין של לא יינתן היתר בכלל לעסק לתקופת זמן מסוימת זה מאוד מאוד נוקשה לעסקים מורכבים.

לילך דחוח: אם זאת לא הכוונה, תסבירו את הכוונה.

לילך דחוח: זה מה שעולה מהסעיף.

לילך דחוח: אנחנו מתנהלים מול הפקידות שתיתן את הקנסות האלו.

הגר סלקטר: ראשית, זה בתחום רשות הרישוי.

תומר רוזנר: לגבי הנושא של להקל וכו'.

תומר רוזנר: השלב בדיון הוא שלפני שמטילים את ההיטלים הכספיים אפשר לטעון טענות ולהקל.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על מצב שבו העסק "הוכיח" את עצמו כעסק שלא מקפיד על החוק ובמשך תקופה קצרה קיבל 3 פעמים עיצום כספי, קנס מינהלי או עבירת קנס.

תומר רוזנר: נכון, מדובר בדברים שהם יחסית לא חמורים, כי אם היו דברים חמורים מאוד היו מגישים נגדו כתב אישום.

תומר רוזנר: אנחנו לא מדברים על עבירה אחת, אנחנו מדברים על הצטברות של 3.

יואב קיש: 3 פעמים לפחות.

תומר רוזנר: 3 פעמים לפחות.

תומר רוזנר: המשמעות היא שלא שהוא לא יקבל רישיון עסק, אלא שהוא ילך במסלול הרגיל כי אנחנו לא נותנים בו אמון.

לילך דחוח: יש לנו 188 סניפים ברחבי הארץ.

הגר סלקטר: זה חל בכל תחום של רשות רישוי.

הגר סלקטר: שימי לב מה כתוב ברישא.

לילך דחוח: זה באותה עיר שיכולים להיות לי בה 5 סניפים?

הגר סלקטר: כן.

הגר סלקטר: מי שמנצל לרעה - -

יואב קיש: איפה כתוב שזה באותה רשות רישוי?

הגר סלקטר: זה לא בתיקון הזה, זה בסעיף הקיים היום.

יואב קיש: איזה סעיף זה בחוק?

הגר סלקטר: 6א2(א).

יואב קיש: המשמעות של תחום רשות הרישוי זה העיר?

הגר סלקטר: עיר.

יואב קיש: אוקי, אז זה לרשות ספציפית.

לילך דחוח: אין בעיה.

לילך דחוח: יש ערים שיש בהן 5 סניפים, 10 סניפים, או יותר.

לילך דחוח: אנחנו יודעים שנותני הרישוי יכולים ויתנו קנסות.

לילך דחוח: אנחנו רואים את זה היום בהמון המון חקיקות, זה קורה כל הזמן.

יואב קיש: זה בנוי לעסק נקודתי.

יואב קיש: ברגע שאנחנו עוסקים ברשת שיש לה עשרות, אם לא מאות סניפים –בעיר כמו תל-אביב יכולים להיות עשרות סניפים -.

יואב קיש: יכול להיות שיהיו איזה שלושה סניפים מתוך העשרות האלה שיעשו איזו שהיא בעיה.

יואב קיש: אני הייתי רוצה לראות איזו שהיא התייחסות שונה לרשת.

יואב קיש: יש היגיון במה שהם אומרים.

הגר סלקטר: הפרת תנאי מתנאי הרישיון היא עבירה פלילית בחוק.

הגר סלקטר: יש לזה משמעויות.

הגר סלקטר: כשאנחנו הולכים למהלך מאוד משמעותי של מתן אמון בעסקים, אנחנו צריכים לשמור לעצמנו את היכולת להפנות מישהו למסלול רגיל.

הגר סלקטר: עדיין יש בו היתר זמני, אם צריך.

הגר סלקטר: אני מבקשת שהוועדה לא תשנה את הסעיף הזה בנקודת הזמן הזאת.

הגר סלקטר: אין לי בעיה לחזור ולעשות איזו שהיא בדיקה לגבי רשתות.

יואב קיש: זה מה שאני מבקש.

הגר סלקטר: הסעיף הזה נועד לזה שלא יצא חוטא נשכר.

יואב קיש: אין לי התנגדות לסעיף הזה באופן כללי, חוץ מהנושא הרגיש של רשתות.

הגר סלקטר: אני לא בטוחה שנכון להחריג רשתות, אבל אנחנו נבדוק את זה.

יואב קיש: תעשי בדיקה.

ניר קפלן: אנחנו רואים שהאצבע של הרגולטור מאוד לחיצה על ההדק.

ניר קפלן: כל פיפס זה קנס.

ניר קפלן: אולי יש גם אינטרסים.

ניר קפלן: אנחנו מבקשים שהסעיף יתוקן כך שזה לא יהיה 3 עבירות קנס, אלא 3 הרשעות.

ניר קפלן: ברגע שיש איזה שהוא עבריין, אני לא מייצג אותו.

ניר קפלן: התאחדות המלונות לא מייצגת עסק שהוא עבריין והורשע, אבל מישהו שקיבל קנס על זה שהוא לא שם - -

הגר סלקטר: הייתה כאן חשיבה מעמיקה על כל פרט בתוך הסעיף הזה, כולל התאמה שלו לרפורמה הזאת, כולל המשמעויות של בטיחות, ביטחון.

ניר קפלן: זה לא טיעון.

הגר סלקטר: אם רוצים לפתוח את הסעיף הזה עכשיו, אני מבקשת שתיעשה עבודה אצלנו מול המחלקה הפלילית.

הגר סלקטר: יש לזה הרבה מאוד השלכות, כולל על הקנסות, לא רק על הרשעות.

הגר סלקטר: לא סתם זה נמצא.

יואב קיש: ברור שהרשעות זה סיפור אחר, זה כמעט מאיין את הסעיף.

הגר סלקטר: אני מבקשת לא לפתוח את זה כאן.

הגר סלקטר: אנחנו נחזור לוועדה ביום שני עם תשובה.

ניר קפלן: ישרוטל, מלונות דן, פתאל וכו' - -

יואב קיש: אמרנו שאם יש רשת - -

ניר קפלן: באחד הוא עשה פיפס ככה, באחד הוא שם את הקרטונים על המדרכה.

יואב קיש: אתה מסתכל על זה מהמבט שלך, וזה בסדר.

יואב קיש: אני אומר לך שעל המבט שלך יש עוד אלפי עסקים שהם לא כולם רשתות עם הרבה סניפים ומורכבות כזאת.

יואב קיש: יעשה משרד המשפטים חשיבה ספציפית לגבי רשתות, האם פה אנחנו באיזה שהוא שיקלול אחר צריכים להיות.

יואב קיש: הם יתנו תשובה בשבוע הבא.

שי עגמי ליבוביץ: לא מדובר פה בקנסות מכוח רישוי עסקים.

שי עגמי ליבוביץ: בזה עדיין אין ניסיון כל כך, זה לא קיים.

לילך דחוח: אני יכולה לתת דוגמה לקנס לפי חוק עבירות מינהליות, כשלמישהו אין כובע במעדניה.

לילך דחוח: מה שאני רוצה לתת זה משהו שהוא יותר מהותי.

לילך דחוח: בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) היה דיון מאוד מעמיק על העיצומים הכספיים.

לילך דחוח: ישבנו בין שתי ישיבות הדיונים כמה נציגים של משרדי הממשלה, והבאנו לוועדה איזה שהוא ניסוח מוסכם.

לילך דחוח: כמובן שלא היינו חייבים להגיע לפה.

יואב קיש: שמעת הנחיה שלי.

יואב קיש: אין לי בעיה שתהיו איתם בקשר, תסבירו להם.

יואב קיש: הם הבינו את הבעיה של הרשתות.

יואב קיש: הסעיף הזה הוא סעיף הגיוני.

יואב קיש: יכול להיות שבנושא הרשתות צריך לעשות איזה שהוא עידון כשמדובר על יותר מסניף אחד באותה רשות רישוי.

יואב קיש: גם שני סניפים זה לא סוף העולם.

יואב קיש: מדובר פה על תופעה שיכולה לייצר איזו שהיא מורכבות, לכן צריך לבחון את זה.

שושנה יוסקוביץ: עמדתנו היא שיש פה ערבוב בין הצורך לשחרור צוואר בקבוק בירוקרטי לבין סעיף הענישה.

שושנה יוסקוביץ: יש סעיף ענישה, יש מערכת משפט.

שושנה יוסקוביץ: הסעיף הזה, עם כל הנושא של הרישיונות, נועד לשחרר צוואר בקבוק בירוקרטי.

שושנה יוסקוביץ: יש ערבוב בין שני הדברים.

שושנה יוסקוביץ: מאחר ולא אחת נאמר לי שעמדתנו זו לא מתקבלת, הייתי מציעה, לאור המציאות הקיימת היום, לתת לסעיף הזה, יחד עם הקשר של הרישיונות המזורזים והתצהירים, איזו שהיא תקופת מעבר של שנתיים-שלוש שבהן אפשר יהיה להכניס את האנשים לתוך מסלול של קבלת רישיון לפי תצהיר.

שושנה יוסקוביץ: התקופה של ה-3 שנים של ההרשעות, של ההיסטוריה, תיגמר, אפשר יהיה באמת לצאת לדרך חדשה.

תומר רוזנר: תהיה לזה התייחסות במסגרת הטיפול בהוראות המעבר והתחולה של החוק.

תומר רוזנר: אנחנו נגיע לזה.

יואב קיש: נמשיך עם ההקראה.

6א2 יבוא: "רישוי על יסוד 6א3.

6א2 יבוא: (א) שר הפנים, בהסכמת כל אחד מהשרים שקביעתו של תצהיר עסק כטעון רישוי נעשתה בהתייעצות עמו, רשאי לקבוע, בצו סוגי עסקים טעוני רישוי שרשות הרישוי תיתן להם רישיון לפי הוראות סעיף זה (בסעיף זה –רישוי על יסוד תצהיר); בצו כאמור לא ייקבעו סוגי עסקים שרישוים על יסוד תצהיר עלול לפגוע בהשגת המטרות המפורטת בסעיף 1(א).

6א2 יבוא: ב) קביעת עסק מסוג העסקים המפורטים בסעיפים 2 עד 3 כטעון רישוי, בצו לפי סעיף קטן (א), טעונה גם הסכמת כל אחד מהשרים שמתן רישיון לעסק מאותו סוג טעון אישור מטעמו לפי סעיפים אלה, ויחולו לגבי אותו עסק הוראות הסעיפים האמורים החלים לעניין אותו סוג עסק, בשינויים המחויבים.

6א2 יבוא: ג) בקשה לקבלת רישיון על יסוד תצהיר תוגש לרשות הרישוי בצירוף כל המסמכים הדרושים לגבי אותו עסק, שפורסמו במפרט האחיד או לצד המפרט האחיד לפי הוראות סעיף 7ג2, וכן מסמכים נוספים שקבע שר הפנים המעידים על קיום דיני התכנון והבנייה בעסק, כלל שיקבע.

6א2 יבוא: ד) הוגשה בקשה לרישיון על יסוד תצהיר, תודיע רשות הרישוי למבקש הרישיון (בסעיף זה –המבקש), בתוך 21 ימים מיום

לפי העניין: על פי המידע שהגיש המבקש או על פי מידע נוסף שבידי רשות הרישוי לא ניתן לתת רישיון לעסק לפי חוק זה ;

לפי העניין: הדרושים לגבי אותו עסק, שפורסמו לפי הוראות סעיף 7ג2;

לפי העניין: תנאים הנדרשים מטעם רשות הרישוי לפי סעיפים 6ד ו-7; לא מסרה רשות הרישוי למבקש הודעה כאמור בפסקה זו בתוך התקופה האמורה, יראוה כאילו לא דרשה הגשת מסמכים ומילוי תנאים מטעמה.

לפי העניין: (ה) רשות הרישוי רשאית, בהודעה למבקש, בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (ד), להאריך את התקופה למתן ההודעה האמורה בסעיף קטן (ד) בתקופה נוספת שלא תעלה על שבעה ימים.

לפי העניין: (ו) לא נמסרה למבקש הודעה כאמור בסעיף קטן (ד)(1), ימסור המבקש לרשות הרישוי את המסמכים שנדרשו כאמור בסעיף קטן (ד)(2) או (3), ככל שנדרשו, וכן תצהיר מאומת כדין לפי הוראות סעיף קטן (ז); המבקש ימסור את המסמכים והתצהיר כאמור בתום התקופה האמורה בסעיף קטן (ד) או לאחר שרשות הרישוי הודיעה לו, לפי הוראות אותו סעיף קטן, על המסמכים והתנאים הנדרשים, לפי העניין.

לפי העניין: שיקבע שר הפנים, ובו יצהיר המבקש

לפי העניין: התנאים שיש לקיימם בעת מתן הרישיון, שפורסמו במפרט האחיד או לצד המפרט האחיד לפי הוראות סעיף 7ג2, התנאים שדרשה רשות הרישוי לפי סעיף קטן (ד)(3), ככל שדרשה, הוראות לפי חוק זה ולפי דיני התכנון והבנייה, וכן עניינים נוספים שקבע עשר הפנים בטופס התצהיר;

לפי העניין: לפי סעיף 6א2.

לפי העניין: לעניין פלוני שאינו בתחום מומחיותו, תצהירו ניתן בהתאם לאישור שקיבל מאיש מקצוע, ובלבד שצריף לתצהירו אישור זה.

לפי העניין: (ז)(1) הגיש המבקש את התצהיר ואת המסמכים האמורים בסעיף קטן (ו) כל שנדרשו – תמסור לו רשות הרישוי אישור על קבלתם ויראו את העסק שלגביו הוגשה הבקשה כמי שקיבל רישיון, ואישור הקבלה יהווה אסמכתא לכך עד לקבלת הרישיון לפי הוראות פסקה (2); 2) רשות הרישוי תיתן למבקש, בתוך חמישה ימים ממועד קבלת התצהיר והמסמכים האמורים, רישיון, ותודיע על כך לנותני האישור.

לפי העניין: (ח) הוראות סעיפים 6א2, 7ב1(ה) ו-7ג(ד1) יחולו, בשינויים המחויבים, על הגשת תצהיר ועל רישיון על יסוד תצהיר, לפי סעיף זה.

לפי העניין: (ט) נכלל עסק בצו כאמור בסעיף קטן (א), לא יהיה ניתן להגיש לגביו בקשה לקבלת רישיון או היתר זמני שלא בהתאם להוראות סעיף זה, אלא אם כן מתקיימים לגביו הסייגים למתן היתר מזורז לפי סעיף 6א2.

לפי העניין: (י) מתן רישיון על יסוד תצהיר אינו טעון אישור מאת נותני האישור, גם אם אישורם נדרש לצורך מתן רישיון או היתר זמני לאותו עסק; ואולם אין בכך כדי לגרוע מסמכויותיהם האחרות של נותני האישור לפי חוק זה, לגבי אותו עסק, ובכלל זה סמכויותיהם לפי סעיפים 6ד ו-7, והכל בכפוף להוראות לפי סעיף 7ג1, סעיף 8ד ולפי סעיפים 8ה ו-8ו.

תומר רוזנר: הסעיף הזה הוא הסעיף - דנו בו ארוכות – שנוגע למסלול התצהיר.

תומר רוזנר: זה המסלול המקל ביותר שמוצע כאן בהצעה.

תומר רוזנר: אם אתם שמים לב, ברגע שמוגש התצהיר לאחר תום ה-21 ימים של הרשות המקומית, הוא מקבל רישיון אוטומטית, הוא יכול להתחיל להפעיל את העסק.

תומר רוזנר: זה המצב המקל ביותר.

תומר רוזנר: כפי שנציגי הממשלה הציגו, יש כוונה להעביר חלק מהעסקים למסלול הזה.

תומר רוזנר: 3 הערות אזהרה לפני שייפתח פה הדיון.

תומר רוזנר: ברישא כתוב שזה צו של שר הפנים, בהתייעצות עם נותני האישור.

תומר רוזנר: הוועדה ביקשה להוסיף כתוספת לחוק שיהיה או צו באישורה.

תומר רוזנר: הערה שנייה, לגבי נוסח התצהיר וההתחייבויות שייכללו בו.

תומר רוזנר: כפי שאמרנו, הנושא הזה נמצא עדיין בעבודה, זאת לאור הערות שנשמעו בדיונים הקודמים.

תומר רוזנר: זה סעיף שחוזר על עצמו.

תומר רוזנר: הנושא השלישי זה הנושא של תכנון ובנייה, שגם עליו אנחנו עדיין עובדים במובן של איזה הסדר להביא בהקשר הזה.

תומר רוזנר: כתוב כאן ששר הפנים יקבע הוראות בתצהיר.

תומר רוזנר: במסמכים שצריך להגיש הוא צריך להבטיח את קיום דיני התכנון והבנייה.

רועי פולקמן: זה לא מספיק ברור.

תומר רוזנר: נכון.

תומר רוזנר: אנחנו רוצים לטפל בנושא הזה.

תומר רוזנר: אני חושב שאנחנו בעבודה אינטנסיבית עליו.

הגר סלקטר: התייחסות קטנה לשימוש בכלי של היתר זמני במסלולים החדשים.

הגר סלקטר: אנחנו לא מיצינו את הדיון.

יואב קיש: אין היום.

הגר סלקטר: אין היום את המסלולים, יש מסלול אחד.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: בהצעה על המסלולים החדשים אין היום היתר זמני.

הגר סלקטר: בהצעה הממשלתית השארנו את האפשרות להשתמש בהיתר זמני גם במסלולים החדשים.

הגר סלקטר: בהצעה שהוקראה עכשיו הכלי של היתר זמני הוחרג, אי אפשר יהיה להשתמש בו.

הגר סלקטר: כרגע אנחנו מדברים על 6א3, על מסלול רישוי בתצהיר.

הגר סלקטר: בגלל שעוד לא מיצינו את הדיון מול לירון ותומר אז עוד אין לי תשובה סופית, אבל אני אגיד שאנחנו כנקודת מוצא חשבנו שנכון יהיה לאפשר גמישות לרשויות הרישוי, כן להשאיר להן את הכלי של ההיתר הזמני גם במסלולים החדשים.

הגר סלקטר: יכול להיות שזה לא נכון לעשות את זה בהיתר מזורז א' ובהיתר מזורז ב' כי שם חשוב לתחום את הדברים, אבל ברישוי על יסוד תצהיר אני לא בטוחה שלא נכון.

יואב קיש: אני חושב שהחשיבה הזאת של היתר זמני היא חשיבה מהעולם הישן.

יואב קיש: זה לא צריך להיות היתר זמני, זה צריך להיות מסלול ירוק עם אפשרות ביטול.

יואב קיש: למה להיות בהיתר הזמני הזה?

יואב קיש: אם אני בכל רגע נתון מאפשר לכל מי שפועל בניגוד מובהק להוראות שברישיון שלו, בין אם הוא שיקר בתצהיר - - יכול להיות שהוא קיבל את הרישיון הקבוע, לא הזמני, ואחרי חודשיים עשו שם ביקורת כי שמעו שהוא עושה קומבינות והחליטו לבטל לו.

יואב קיש: אני לא מבין את ההתעקשות על זה.

לירון אדלר מינקה: מה שנבע מההצעה הממשלתית זה שבמסלול תצהיר אפשר לקבל רישיון או היתר זמני.

לירון אדלר מינקה: זה היה המצב הכללי.

לירון אדלר מינקה: המצב הכללי שההיתר הזמני הוא באישור תצהיר הוא לא נכון, כי כל הרעיון של תצהיר זה שאתה מקבל אישור קבוע, לא היתר זמני.

לירון אדלר מינקה: הצענו להוריד מהסעיף הזה את כל ההתניות להיתר זמני.

לירון אדלר מינקה: ככל שאנחנו נחשוב שצריכים להיות מקרים חריגים שבהם במסלול התצהיר נותנים רישיון, לא היתר זמני, ההתייחסות לזה צריכה להיות בסעיף שמדבר על היתר זמני.

לירון אדלר מינקה: אולי נאפשר שם איזו גמישות.

לירון אדלר מינקה: הסעיף של העיקרון הכללי אומר שתצהיר הוא לרישיון, לא להיתר זמני.

יואב קיש: יותר מזה, אני גם לא רוצה שהיד על ההדק להיתר זמני תהיה קלה מידי.

הגר סלקטר: אני מסכימה עם כל מה שאמרתם.

הגר סלקטר: אני חושבת שאולי כדאי לשמוע את רשויות הרישוי בהקשר הזה, כי אני יודעת שהיום הכלי הזה מאפשר להן גמישות בכל מיני נקודות.

יואב קיש: הם חייבים את זה.

יואב קיש: בעולם הבעייתי והמורכב היום, זה כלי שהוא מחויב המציאות.

הגר סלקטר: נכון.

הגר סלקטר: אני מסכימה איתך שזו לא צריכה להיות דרך המלך, אבל צריך לאפשר את זה, לא לבטל את זה באופן קטגורי.

יואב קיש: אני הבנתי שיש סעיף ספציפי שמדבר על היתר זמני.

יואב קיש: שם תרכזו את כל הדברים הרלוונטיים.

ישראלה מני: אנחנו ביקשנו בזמנו את הוועדה המייעצת, מבחינתנו היא אקוטית לכל התהליך הזה.

תומר רוזנר: זה לא בסעיף הזה.

רועי פולקמן: זה לא פה.

ישראלה מני: זה לא נמצא בשום מקום.

ניר קפלן: זה כן צריך להיות בסעיף הזה.

ישראלה מני: זה צריך להיות גם בסעיף הזה.

בסופו יבוא: "(ד) שר הפנים רשאי לקבוע סוגי עסקים טעוני רישוי אשר לא יידרשו לצרף לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) את המסמכים האמורים באותו סעיף קטן, כולם או חלקם.

בסופו יבוא: ";

יואב קיש: אנחנו מוסיפים פה סמכויות לשר הפנים?

תומר רוזנר: סמכות לעכב.

תומר רוזנר: יש בחוק רישוי עסקים דרישה שבכל עסק יוגש תרשים סביבה, תכנית עסק.

תומר רוזנר: הדרישה הזאת היא דרישה מאוד נוקשה.

תומר רוזנר: במקרים רבים היא לא נדרשת, בטח לא במצבים של חידוש רישיונות ודברים כאלה.

תומר רוזנר: בחלק מהעסקים בוודאי שהיא נדרשת.

תומר רוזנר: יש עסקים שקשה לחשוב למה הם צריכים להגיש את המסמכים האלה.

תומר רוזנר: מוצע כאן שלשר הפנים תהיה סמכות - בתקנות אני מניח - לפטור מהחובה להגיש את המסמכים האלה לרשות הרישוי באותם מקרים שהוא יחשוב שזה לא נכון.

תומר רוזנר: הסמכות תהיה סמכות בידי השר.

רועי פולקמן: למה בכלל צריך שזה יהיה?

רועי פולקמן: למה לא להגיד שאין?

יואב קיש: מי שנותן מפרט לתצהיר הכי מקל, במפרט מרכזים לו את כל הדרישות.

יואב קיש: עכשיו, שר הפנים צריך להחליט לקראת המפרט הזה האם הוא מחיל חובות שקיימים לו.

רועי פולקמן: אתה הגדרת את ההבדל בין המסלולים.

רועי פולקמן: תצהיר ב' זה המקום שבו אתה לא רק אומר לי שאני בסדר לפי המפרט, אתה גם אומר לי שאני צריך להביא אישור.

יואב קיש: ובודק.

רועי פולקמן: ומי שבודק.

רועי פולקמן: לתצהיר הכי קל יש מודל של מפרטים.

רועי פולקמן: אם אני עומד במפרטים האלה, נגמר הסיפור, למה צריך כאן בכלל מסמכים?

יואב קיש: שר הפנים צריך להחליט איזה מהמסמכים שצריך יהיו.

רועי פולקמן: אתה מדבר על התצהיר הכי מקל.

שי עגמי ליבוביץ: זו דרך מסוימת להעביר מידע רוחבי וכללי על העסק, שזה לא קשור לדרישות.

יואב קיש: נשאיר את זה לשר הפנים.

יואב קיש: אני שמח ששר הפנים שומר, שאנחנו נותנים לו חופש והרבה החלטות, שאנחנו מגדילים את הסמכויות שלו בחקיקה.

לירון אדלר מינקה: תיקון סעיף 7א 10.

לירון אדלר מינקה: בסעיף קטן (ב)(1) אחרי "לקבוע" יבוא "באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת".

תומר רוזנר: החוק היום קובע ברירת מחדל שכל רישיון עסק תקף ל-15 שנים.

תומר רוזנר: הוא נותן סמכות לשר הפנים לקבוע, בצו, תקופות קצרות יותר.

תומר רוזנר: ביקש יושב-ראש הוועדה שקיצור התקופות האלו, לפחות ב-15 השנה האלו, יהיה טעון אישור ועדת הפנים.

יואב קיש: נושא התוקף והצו יהיו בחוק.

יואב קיש: כמו שאמרתי, אנחנו ניקח את תמונת הפתיחה שיש, נראה אם אנחנו עושים שינויים.

יואב קיש: למשל, ה-3 שנים של מועדונים, אני לא מבין מדוע הוא הוגבל ל-3 שנים.

יואב קיש: אני אומר לכם, תדברו עם השר על זה שהכוונה היא רישיונות ארוכים ככל שניתן, עם יכולת ביטול הרישיון לעסק שלא עומד בתנאים המחייבים.

לירון אדלר מינקה: תיקון סעיף 7ב 8.

לירון אדלר מינקה: בסעיף 7ב –

יואב קיש: זה הסעיף של ההיתר זמני?

תומר רוזנר: נכון.

קטן יבוא: "(א) (1) רשות הרישוי רשאית לתת היתר זמני לעסוק בעסק מסוים לפני שניתן לו רישיון או עד לחידוש רישיונו (בחוק זה – היתר זמני) ובלבד שאין בהפעלת העסק כאמור כדי לגרום לפגיעה משמעותית במטרות החוק לפי סעיף 1(א).

קטן יבוא: 2) רשות הרישוי לא תיתן היתר זמני לפי חוק זה אם לא ניתן לכך אישורו של נותן אישור שנקבע בצו לגבי אותו עסק, אלא בהתאם להוראות שנקבעו לפי חוק זה או לפיו.

קטן יבוא: מידי פעם, ובלבד שסך התקופות לא יעלה על שנה אחת.

קטן יבוא: 3) הוראות סעיף זה לא יחולו על עסק שנקבע לגבי עסקים מסוגו בצו כי יינתן להם רישיון בדרך של רישוי על יסוד תצהיר כאמור בסעיף 6א3 או בדרך של היתר מזורז כאמור בסעיף 6א1, אלא אם כן מתקיימים לגביו הסייגים האמורים בסעיף 6א2.

יואב קיש: אחד הדברים שאנחנו צריכים להגדיר זה במידה ולעסק לא רוצים לבטל, או רוצים לתת לו זמני כדי שיתקן.

יואב קיש: איפה זה יהיה?

תומר רוזנר: זה בהמשך.

קטן יבוא: (א)(1) (1) על אף האמור בסעיף קטן (א), לא השיב נותן אישור לבקשה לרישיון

קטן יבוא: 2) על אף האמור בסעיף קטן (א), לא השיב נותן האישור לבקשה לרישיון בתוך תקופת השנה הראשונה של ההיתר הזמני, או לא הודיע לרשות הרישוי על מתן אישורו להארכת ההיתר הזמני, רשאית רשות הרישוי להאריך את תקופת תוקפו של ההיתר הזמני בתקופות נוספות שלא יעלו על שנה נוספת; האריכה רשות הרישוי את תוקפו של ההיתר הזמני לפי סעיף קטן (ב), תפרט רשות הרישוי בהיתר הזמני שתיתן למבקש את האמור בסעיף קטן (א)(5).

קטן יבוא: (א2) על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(א1), תקופת תוקפו של היתר זמני לא תעלה על תקופת תוקפו של רישיון לאותו סוג עסק.

קטן יבוא: (א3) רשות הרישוי תודיע לנותני האישור על הארכת תוקפו של היתר זמני לפי סעיף זה.

קטן יבוא: (א4) האריכה רשות הרישוי את תוקפו של היתר זמני לפי הוראות סעיף קטן (א1)(2), ונותן אישור לא השיב לבקשה לרישיון בתום תקופת השנה הנוספת, תראה רשות הרישוי את העסק שלגביו הוגשה הבקשה כמאושר על ידי אותו נותן אישור לצורך מתן רישיון; לא יאוחר מ-90 ימים לפני תום תקופת השנה הנוספת, תודיע על כך רשות הרישוי לנותן האישור.

קטן יבוא: (א5) לא השיבה רשות הרישוי לבקשה לרישיון עד תום שנתיים מהמועד שבו ניתן לראשונה ההיתר הזמני, יראו את בעל העסק שלגביו הוגשה הבקשה כמי שקיבל רישיון, וההיתר הזמני יהוה אסמכתא לכך עד לקבלתו.

קטן יבוא: (א6) התקיים האמור בסעיף קטן (א5), תיתן רשות הרישוי למבקש, בתוך חמישה ימים מתום השנתיים כאמור באותו סעיף קטן, רישיון, שתוקפו יהיה מהמועד שבו ניתן לראשונה ההיתר הזמני, ותודיע על כך לנותני האישור.";

רוני סורקיס: יש לי בעיה עם סעיף (א1).

רוני סורקיס: אם נותן אישור לא נתן תשובה ולא הגיב, צריך ליצור פה איזה שהוא מנגנון.

רוני סורקיס: אנחנו משאירים את זה פה בידי הרשות כך שהיא רשאית.

רוני סורקיס: אני חושב שצריך לקבוע נוהל.

תומר רוזנר: זה המצב גם היום.

תומר רוזנר: אנחנו לא משנים את המצב היום.

תומר רוזנר: המצב היום, וזה מוגדר היום בתקנות, שבמצבים שנותן האישור לא משיב במועד, אנחנו נותנים את שיקול הדעת לרשות הרישוי.

תומר רוזנר: היא צריכה לדעת אם היא לוקחת את האחריות על עצמה במצבים כאלה.

יואב קיש: לא נחייב, כי אנחנו לא יודעים מה המשמעות.

יואב קיש: זה ניסוח שמאפשר את שיקול הדעת המקצועי בשטח.

יואב קיש: על כל שיקול דעת ניתן לערער.

רוני סורקיס: אני עובד בתחום הזה כבר 15 שנה.

רוני סורקיס: אני יכול להגיד לך שפעם אחת זה קרה, וזה היה בגלל מתח אישי - אני מרשה לעצמי להגיד את זה - בין שני גופים.

רועי פולקמן: יש קשר הדוק בין רשות הרישוי למשרד הממשלתי.

רועי פולקמן: נניח שהוא לא עומד בזמנים, קבוע לא עומד, והיו לנו סיפורים כאלה עם חלק מהרשויות, שהוא אמר: "עם כל הכבוד למה שכתוב פה בחוק, אני חצי שנה לא נותן".

רועי פולקמן: תבוא רשות הרישוי ותגיד: תשמעו, אני גם לא אתן רישיון, אני לא לוקחת אחריות.

רועי פולקמן: בפועל מה זה אומר?

רועי פולקמן: שאין משמעות לקציבת הזמנים.

עמיחי פישר: בכל המודלים של התצהיר למיניהם, ב-א' או ב-ב', כתוב במפורש שאי עמידה בלוחות הזמנים משמעה - - כל הדבר הזה מדבר אך ורק על העסקים במסלולים הרגילים.

יואב קיש: בעניין הזה לא יכולים לשנות מהות.

יואב קיש: אם הרשות המקומית לא נוטה לקחת את האחריות במקום הזה, אז לא עכשיו בגלל שנכתוב אחרת הם יעשו את זה.

יואב קיש: זה לא נכון לעשות את זה.

עמיחי פישר: מה שהוספנו, וזה לא פה אלא בתקנות, שבהליכי חידוש, גם בעסקים מסוכנים, אי עמידה בלוחות זמנים תגרור מתן היתר זמני באופן אוטומטי.

עמיחי פישר: אם שם הוא עבד אתמול, אין שום סיבה שהוא לא יעבוד היום.

יואב קיש: זה בתקנות.

עמיחי פישר: כן.

עמיחי פישר: לפתוח עסק מסוכן - -

יואב קיש: לא מסוכן - מורכב.

לירון אדלר מינקה: תיקון סעיף 7ב1 9.

לירון אדלר מינקה: בסעיף 7ב1 –

קטן יבוא: "(א) היתר מזורז יעמוד בתוקפו עד תום 180 יום ממועד נתינתו.

קטן יבוא: "

קטן יבוא: (ב1) (1) רשות הרישוי ונותן האישור רשאים לסרב למתן הרישיון, אם מצאו בתום תקופת ההיתר המזורז כי העסק אינו מקיים את התנאים למתן הרישיון; ואולם, ניתנה הודעה על אי קיום תנאים כאמור בסעיף 8ד בתום תקופת ההיתר המזורז, ומצאו נותן האישור או רשות הרישוי בתום תקופת ההיתר המזורז כי קיימים עדיין תנאים שלא קוימו בעסק, שבשלהם לא ניתן יהיה לתת רישיון לעסק אולם שאין בהם כדי למנוע את הפעלת העסק, רשאים הם לקבוע כי הרישיון יינתן רק לאחר שהעסק יעמוד באותם תנאים, וכי עד למתן הרישיון יעמוד ההיתר המזורז בתוקפו לתקופה נוספת שתיקבע בו, ובלבד שלא תעלה על 90 ימים מתום תקופת תוקפו לפי סעיף קטן (א); חלפה תקופה נוספת ולא תוקנו התיקונים כאמור, לא תוארך עוד תקופת תוקפו של ההיתר המזורז, ונותן האישור או רשות הרישוי יהיו רשאים להודיע על סירובם למתן הרישיון עד שיתוקנו הליקויים.

קטן יבוא: 2) נותן אישור או רשות רישוי שקבעו כי ההיתר יעמוד בתוקפו לתקופה נוספת כאמור בפסקה (1), יודיעו על כך למבקש, לרשות הרישוי ולנותני האישור הנוספים לפי העניין.

קטן יבוא: ג) חלפה תקופת ההיתר המזורז או התקופה הנוספת לפי סעיף קטן (ב2), ולא התקיים לגבי העסק כאמור בסעיף קטן (ב1)(1), (ה) או בסעיף 7ג, תיתן רשות הרישוי לבעל ההיתר בתוך חמישה ימים מיום תום תקופת ההיתר המזורז רישיון לאותו עסק, גם בלא אישורם של נותני האישור לפי סעיף 6, ועד לקבלת הרישיון כאמור, יראו את בעל ההיתר המזורז כמי שמקבל רישיון, וההיתר המזורז יהווה אסמכתא לכך עד קבלתו; אין במתן הרישיון בלא אישורם של נותני האישור כאמור כדי לגרוע מסמכויותיהם האחרות לפי חוק זה, לגבי אותו עסק, ובכלל זה סמכויותיהם לפי סעיפים 6ד ו-7, והכל בכפוף להוראות לפי סעיף 7ג1, 8ד, 8ה ו-8ו.

קטן יבוא: המזורז ולפי סעיף קטן (ב) ועל" – יימחקו;

קטן יבוא: נותן אישור" יבוא "או מצא נותן אישור", במקום "תודיע על כך" יבוא "יודיעו על כך רשות הרישוי או נותן האישור, לפי העניין" ואחרי "ולנותני האישור" יבוא "הנוספים".

תומר רוזנר: זה לב ההסדר של ההיתר המזורז.

תומר רוזנר: יש לנו מסלול רגיל, יש לנו מסלול תצהיר, ויש מסלול היתר מזורז א' ו-ב'.

תומר רוזנר: במסלול תצהיר, בתום תקופת ה-21 ימים של בדיקת הרשות המקומית, מגיש תצהיר מקבל רישיון קבוע.

תומר רוזנר: במסלול היתר מזורז, יש תקופה של 180 יום שבה הוא נמצא בהיתר המזורז או רישיון על תנאי.

יואב קיש: מתי בתוקף ה-180 יום?

תומר רוזנר: מהרגע שהוא מגיש את התצהיר.

תומר רוזנר: אם זה במסלול א', הוא מיד מקבל היתר מזורז ויש לו 180 יום "על-תנאי".

תומר רוזנר: אם זה במסלול ב', יש את ה-45 יום באמצע.

תומר רוזנר: יש 21, יש 45, יש 180.

יואב קיש: פה הרעיון זה שאם אחרי 180 יום לא אמרו כלום הוא מקבל קבוע.

תומר רוזנר: החידוש הגדול ביותר זה שבתום ה-180 הימים, אם נותני האישור לא באו, לא אמרו כלום, ישבו בחיבוק ידיים, הוא מקבל רישיון קבוע באופן אוטומטי.

תומר רוזנר: זה החידוש הגדול.

תומר רוזנר: לעומת זאת, אם במהלך התקופה הזאת הם מצאו שהוא נתן תצהיר כוזב, הם יכולים לבטל מיד את הרישיון, את ההיתר, ואסור לו להמשיך לעבוד.

תומר רוזנר: אם בסוף ה-180 ימים האלה הם גילו שהוא לא עומד בתנאים, יש להם במהלך התקופה כמה אפשרויות.

תומר רוזנר: הם יכולים להתנגד למתן הרישיון, הם יכולים להודיע לו, במידה ואלה תנאים שאפשר לתקן אותם, שהם נותנים לו הארכה נוספת של עד 90 ימים כדי לקיים את התנאים.

תומר רוזנר: אם אלה תנאים פחות מהותיים, פחות חשובים, פחות קריטיים, לא יבטלו לו באופן אוטומטי בתום 180 ימים.

תומר רוזנר: פה אנחנו הבהרנו שצריך להיות יותר מידתיים מול בעלי העסקים.

תומר רוזנר: פה יש חידוש נוסף - הוא יבוא לידי ביטוי יותר מפורש בהמשך אבל הוא גם מופיע פה - וזה שלנותן האישור בתקופת ההיתר המזורז יש סמכות עצמאית לבטל את ההיתר, אם הוא מגלה שלא עמדו בתנאים.

תומר רוזנר: הוא לא תלוי בעניין הזה ברשות הרישוי.

לירון אדלר מינקה: מה שקיים עכשיו זה בנושא של תצהיר כוזב.

לירון אדלר מינקה: אם הוא מגלה שהתצהיר הוא תצהיר כוזב, הוא יכול לבטל בעצמו.

איילת וסרמן: אנחנו רק מבקשים לתקן את ה-90 ל-180 ימים, כי יש דרישות שזה הזמן שזה אורך.

איילת וסרמן: ארובה, אישור ממכון התקנים, כל הדברים האלה לוקחים זמן.

איילת וסרמן: אנחנו מדברים על דברים אובייקטיביים.

איילת וסרמן: אם עד היום הייתה לנו את האפשרות לתת היתר זמני לשנה, אנחנו לפחות מבקשים שהזמן ייצג באיזה שהוא אופן.

לירון אדלר מינקה: ארובה זה תנאי מהותי.

איילת וסרמן: אם זה תנאי מהותי, אז שום מסעדה לא תפתח עד שלא יצא היתר לארובה.

תומר רוזנר: אם הוא צריך ארובה, וזה מהותי, עדיף שלא תפתח.

איילת וסרמן: זה אותו דיון של תכנון ובנייה שדיברת עליו קודם.

איילת וסרמן: אפשר לעלות מ-90 ל-180, לתת עוד אוויר לנשימה.

יואב קיש: מי נותן את ה-90 יום האלה?

יואב קיש: זה רשות הרישוי.

תומר רוזנר: או נותן האישור.

יואב קיש: במידה ונחליט שצריך, אפשר יהיה לתת 90 או 180, כמובן בהתאם לצרכים.

שי עגמי ליבוביץ: נותני האישור גם היום נותנים רישיון עם אבני דרך ברישיון.

שי עגמי ליבוביץ: רשות הכבאות משתמשת בזה הרבה פעמים.

שי עגמי ליבוביץ: אם יש איזו שהיא הערה שלוקח זמן ליישם אותה, נותנים לך לוחות זמנים.

שי עגמי ליבוביץ: אין בעיה לעשות את זה היום.

שי עגמי ליבוביץ: אין צורך לגרור לתקופה של עוד 90 יום שתשים אותך במצב של היתר מזורז.

שי עגמי ליבוביץ: ניתן לך רישיון עם אבני דרך ליישום, בלי לגרור את כל המערכת לעוד חצי שנה.

תומר רוזנר: יש מספר סוגים של תנאים.

תומר רוזנר: יכול להיות שבמהלך התפתחותו של עסק צריך לקיים תנאים בצורה מדורגת.

תומר רוזנר: מראש הוא אומר שלוקח לו לבנות ארובה במשך 5 שנים.

תומר רוזנר: נותן האישור אומר מראש שהוא נותן לו רישיון, רק הוא צריך להראות לו שבכל שנה הוא מתקדם עם בניית הארובה עוד חמישה מטר בגובה.

תומר רוזנר: יש תנאי שהוא לא אינהרנטי, שהוא לא מתפתח, שאין לו אבני דרך ליישום, וזה כשנותן האישור אומר:

תומר רוזנר: אני רוצה לדעת שהתנאי הזה מתקיים עכשיו.

תומר רוזנר: לגבי התנאי הראשון - לא תהיה בעיה גם בעתיד להמשיך לקבוע תנאים שההתקדמות שלהם היא הדרגתית.

רועי פולקמן: יש לך היתר קבוע, אבל עם תנאים.

רועי פולקמן: מי קובע מתי כן, מתי לא?

שי עגמי ליבוביץ: נותני האישור מאפשרים את זה.

יואב קיש: זה חלק מהתהליך, רועי.

יואב קיש: איפה הדברים שמצריכים שנה?

שושנה יוסקוביץ: כשצריך היתרי בנייה.

יואב קיש: מה המקרה השני?

תומר רוזנר: המקרה השני זה תנאים שצריכים להתקיים עכשיו, שבא נותן האישור ורואה שיש איזה תנאי, אולי לא ממש מהותי, אולי תנאי יחסי שולי.

יואב קיש: חסר שלט.

תומר רוזנר: חסר שלט, או שהשלט בגובה לא נכון, או שאותיות השלט נכתבו בגודל 14 ולא 16.

תומר רוזנר: הוא בא ואומר: תקשיב, אני לא אתנגד לזה שתקבל רישיון, אבל תראה לי שבתוך שלושה-ארבעה ימים אתה מחליף את השלט.

תומר רוזנר: בגלל זה אמרנו 90 ימים.

תומר רוזנר: אלה תנאים שהיו צריכים להתקיים מראש, במועד שהוא הגיש את התצהיר, לא אחרי ה-180 יום.

תומר רוזנר: יש את ה-180 יום שהוא לא קיים.

תומר רוזנר: עכשיו אנחנו אומרים שניתן לו עוד 90 יום.

יואב קיש: אתם לקחתם את התנאים המתפתחים כאילו הם צריכים להיות גמורים במועד קבלת הרישיון.

יואב קיש: 90 יום.

רועי פולקמן: לא, בלי 90 יום.

רועי פולקמן: יש לי בעיה שהיא לא מהותית.

רועי פולקמן: הרשויות אמרו שהן רוצות שהרישיון יינתן עד 3 שנים.

רועי פולקמן: נניח שאתה אומר לי שאני צריך לתקן את השלט לא בגלל בטיחות אלא בגלל שאלה נהלי העיצוב שהאדריכל החליט עליהם.

רועי פולקמן: מה יהיה היום?

רועי פולקמן: הרשות תגיד: יש לך רישיון קבוע, רק תדע שאת השלט אתה צריך להתאים.

יואב קיש: תוך 90 יום.

רועי פולקמן: יש לי בינתיים רישיון קבוע?

לירון אדלר מינקה: הסיטואציה היא שעל כל התנאים האלה הוא היה צריך להצהיר כשהוא הגיש - -

יואב קיש: אל תעשה את זה כדרישה.

יואב קיש: אם אתה דורש את זה, אם אתה אומר שזה חלק מהדרישות, זה צריך להיות.

יואב קיש: אם לא, אל תעשה את זה.

יואב קיש: יש לך 90 יום לתקן את זה.

רועי פולקמן: זה יותר מ-90.

יואב קיש: שלט זה יותר מ-90?

יואב קיש: אי אפשר למשוך את זה ל-10 שנים.

יואב קיש: זה או שיש רישיון, או שאין רישיון.

איילת וסרמן: אני בעד לאפשר שתי תקופות נוספות של 90 יום.

איילת וסרמן: תשאירו את זה.

רועי פולקמן: ואם הוא לא יתקן?

יואב קיש: אז כן.

יואב קיש: יש גבול.

יואב קיש: אם הוא לא עומד בתנאי הרישיון, כן.

יואב קיש: רועי, אנחנו הולכים לעולם מסודר שבו למי שלא עומד בתנאי הרישיון לא יהיה רישיון.

יואב קיש: אנחנו לא הולכים לעולם של קומבינות.

הגר סלקטר: אנחנו מדברים על 90 יום שהם בסוף ה-180.

הגר סלקטר: ביום אפס הצהרת:

הגר סלקטר: אני עומד ברשימה גדולה של תנאים.

הגר סלקטר: ברור לנו שגם בזה צריך לטפל.

הגר סלקטר: אתה הצהרת שאתה עומד.

הגר סלקטר: נתת הצהרה והתחייבות שאתה עומד בתנאים.

הגר סלקטר: סומכים עליך כשאתה פותח את העסק.

הגר סלקטר: אם באנו לעסק, בדקנו וגילינו שהוא לא עומד בזה, לא עומד בזה ולא עומד בזה, אנחנו נותנים דרישה לתיקון ליקויים תוך 30 יום.

רועי פולקמן: למה לא תוך שנה?

יואב קיש: זה תלוי בליקויים.

רועי פולקמן: נכון, אם זה לא מסכן ולא כלום.

רועי פולקמן: יש עיריות שהחליטו שצריך שתהיה תאורה מסוימת בחלון ראווה.

קריאה: שלא יקבעו את זה כתנאי לרישיון.

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: הם רוצים לפקח על זה.

הגר סלקטר: בעסקים יש תנאים מכל מיני סוגים.

הגר סלקטר: יש תנאים מאוד מינוריים.

יואב קיש: אם זה תנאי שהוא מומצא, שעירייה החליטה שהיא רוצה פנס כחול בכל שלט, אז העירייה הזאת לא בכיוון.

יואב קיש: או שהיא תעיף את זה מרשימת התנאים שלה, או שהיא תדרוש את זה ותעמוד על זה כי זה חשוב.

יואב קיש: אני לא הולך להיות בעולם של שנה.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: או שצריך, או לא, זה הכל.

הגר סלקטר: כל קו גבול שתשים אתה תמיד יכול להמשיך למתוח אותו.

הגר סלקטר: אנחנו בהתחלה חשבנו להטיל 180 יום, חצי שנה שבמהלכם אם מפרים את התנאים אפשר לבוא ולתקן.

הגר סלקטר: בסוף ה-180 יום, בגלל שצריך לקבל החלטה אם מהיתר מזורז אתה עובר לרישיון קבוע, על כל המשמעויות של זה לביטחון הציבור וכן הלאה, אמרנו, טוב, אם יש איזה שהוא אוסף של תנאים קטנים שאנחנו בכל זאת רוצים שהוא יתקן, ניתן לו עוד 90 יום.

טל ימיני: בסעיף (ב1)(1) צריך להיות רשות הרישוי, או נותן אישור.

תומר רוזנר: הכוונה שזה או או.

טל ימיני: בסעיף קטן (5) מופיע שאם מצאנו שיש איזה משהו אנחנו הם אלה שצריכים להודיע לנותני אישור נוספים.

טל ימיני: אני מבקש שהרשות היא זאת שתודיע לנותני האישור הנוספים.

טל ימיני: אני צריך להודיע לנותני האישור הנוספים?

טל ימיני: אין לי קשר עם נותני האישור הנוספים.

מירה סלומון: מה זאת אומרת?

מירה סלומון: למה אנחנו צריכים להודיע ליתר נותני האישור?

טל ימיני: אתם אחראים על הרישיון.

טל ימיני: במצב היום שהגשתי כתב אישום נגד עסק וסגרנו אותו, אני אומר לרשות: תדעי שהעסק סגור מ-1.1 עד 15.1.

יואב קיש: אני אומר לרשויות המקומיות, ופה אתם לא יכולים לחמוק מזה, שאנחנו נלך לפתרון שיאפשר לכם לרכז את כל הדרישות.

יואב קיש: בין יתר הריכוזים יהיה גם המקום הזה.

יואב קיש: אתם תהיו אחראים על נתינת הרישיון, על לקיחתו, על יידוע.

יואב קיש: אני מקבל את ההערה שזה יהיה דרך רשות הרישוי.

ניר קפלן: אני מצטרף לשלטון המקומי לגבי ה-180 יום.

ניר קפלן: אני רק אתן לכם מספר סיבות למה.

ניר קפלן: אחת, יכול להיות שבמשך 180 הימים אף אחד לא יבוא לעסק על-מנת לבדוק אותו.

ניר קפלן: ביום ה-179 יכולים לבוא ולתת לנו את הדרישה עם הליקויים.

יואב קיש: יש להם 45 יום לבוא.

ניר קפלן: נכון.

ניר קפלן: אם לא נוציא היתר זמני, זה עד 180 יום.

ניר קפלן: בתוך ה-180 יום מצופה שיגיעו אל המלון כדי שיתנו.

ניר קפלן: בחלק מהמלונות ראינו שבאו אחרי ה-1 לינואר, אחרי שהרישיון כבר הסתיים.

ניר קפלן: שניים, אין עדיין את המפרטים האחידים של איכות הסביבה ושל משרד הבריאות.

ניר קפלן: אני לא יודע מתי זה יצא.

ניר קפלן: בעל עסק חדש שבא לפתוח סופר, חנות או בית מלון - -

יואב קיש: על הוראות המעבר על תדבר עכשיו.

ניר קפלן: אנחנו עדיין רואים שגם איפה שיש לי את המפרטים האחידים של אבטחה וכיבוי אש יש בעיות של פרשנות.

ניר קפלן: כשהמלונות פונים אלי, אני עושה פנייה לאיציק שמעוני, הוא מסייע לנו.

ניר קפלן: לפעמים יש אצלנו טעות, לפעמים יש טעות בשטח מבחינת הפרשנות.

ניר קפלן: זה קורה המון פעמים.

ניר קפלן: סביר להניח שעדיין יהיו איזה שהן מחלוקות בדברים שלא מסכנים חיים, לא בדברים גרנדיוזיים של כן ספרינקלרים, לא ספרינקלרים, שאנחנו נצטרך את ה-180 יום לתיקון.

תומר רוזנר: לי אין בעיה.

יואב קיש: אנחנו נשקול שתהיה תוספת של 90 בנוסף ל-90 שיש.

לירון אדלר מינקה: נתנו 180 יום במחשבה שרוב נותני האישור לא יגיעו - -

יואב קיש: זה תמיד יכול לקרות.

יואב קיש: אנחנו נחשוב על זה בהמשך.

יואב קיש: אנחנו נתכנס ב-14:10 עד 15:00.

יואב קיש: הדיון הבא יהיה ביום שני.

יואב קיש: אנחנו נמשיך עם ההקראה ועם ההתייחסויות.

יואב קיש: אני מחדש את הדיון.

יואב קיש: היינו בהתייחסויות לסעיף 7ב1.

שושנה יוסקוביץ: רציתי להציע שהנושא של ההיתר הזמני ותוקפו יאוחד עם הנושא של דיני תכנון ובנייה.

יואב קיש: לא.

קרן גלאון: אנחנו מבקשים שהנוסח של הסעיף יתוקן.

יואב קיש: מה אתם רוצים לתקן?

יואב קיש: לגבי המהות אני שואל.

יואב קיש: הדבר היחיד זה אם אנחנו רוצים עוד 90 יום.

יואב קיש: אני לא רוצה להיות בסיטואציה של מסטיק.

יואב קיש: בסוף יש דד ליין, אי אפשר לשחק משחקים.

יואב קיש: אנחנו צריכים שיעמדו בלוחות הזמנים.

יואב קיש: תמיד אפשר לחשוב על מקרה קיצון שיבואו ביום ה-179 לבדוק.

יואב קיש: אפשר תמיד לחשוב על זה, אבל אנחנו צריכים להתכנס ללוחות זמנים הגיוניים.

יואב קיש: כל מה שדיברתם בהתחלה על מגבלות ודרישות כבר מובנה ברישיון העסק, זה לא בהכרח הנושא הזה.

יואב קיש: אנחנו מדברים על טיפול בהפרות שהן לא משמעותיות.

יואב קיש: אם הן היו משמעותיות, המשמעות הייתה ביטול ההיתר מיידית.

יואב קיש: מדובר במהלך ה-180 יום.

יואב קיש: נתנו עוד תקופה אחת של 90 יום.

יואב קיש: האם יש הפרות לא מהותיות שלא ניתן לתקן ב-270 ימים?

יואב קיש: אם תגידו לי שכן ותתנו לי דוגמאות, אני אתן עוד 90 יום.

יואב קיש: אם תגידו לי שב-99% מהמקרים זה צריך להספיק, אז לא.

נפתלי קאיקוב: נחשוב על זה לדיון הבא.

נפתלי קאיקוב: אנחנו נבוא עם תשובה.

יואב קיש: כרגע אני נשאר עם לוחות הזמנים האלה.

יואב קיש: תמשיכי לקרוא.

לירון אדלר מינקה: תיקון סעיף 7ג 10.

לירון אדלר מינקה: בסעיף 7ג –

לירון אדלר מינקה: תימחק;

ואחריו יבוא: "(2) רשות רישוי תבטל רישיון או היתר שניתן לעסק מסוים, נותן אישור פנה אליה בבקשה כי תעשה כן; לא פעלה רשות הרישוי לביטול הרישיון או ההיתר כאמור, רשאי נותן האישור לבטל את הרישיון או ההיתר ולשלוח הודעה על כך לרשות הרישוי ולבעל הרישיון או ההיתר כאמור בסעיף קטן (ד).

ואחריו יבוא: " 2) בסעיף קטן (ד), אחרי "רשות הרישוי" יבוא "בתוך שבעה ימים ממועד הביטול", אחרי "ההיתר הזמני" יבוא "וכן לנותני האישור" ובמקום "60 ימים" יבוא "30 ימים";

קטן יבוא: "(1)(א) מצא נותן אישור בתקופת תוקפו של ההיתר המזורז כי התקיים אחד מאלה, רשאי הוא להודיע לרשות הרישוי ולמבקש כי הוא מבטל את האישור שנתן להיתר המזורז; הודיע נותן אישור כאמור, תבטל רשות הרישוי את ההיתר המזורז באופן מיידי ובלבד שניתנה לבעל

את טענותיו: הופר או חדל להתקיים תנאי מהתנאים שניתנו לפי סעיף 7 לעניין היתר מזורז ונותן האישור סבר כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של ההפרה יש לבטל את ההיתר המזורז;

את טענותיו: שהוגשו כאמור בסעיף 6א(1);

את טענותיו: המזורז, אף שנדרש לתקן הפרות קודמות של תנאים מתנאי ההיתר;

את טענותיו: לפי סעיף 8ה, שלא תוקנה.

את טענותיו: ב) מצאה רשות הרישוי כי התקיים האמור בפסקת משנה (א), רשאית היא לבטל את ההיתר המזורז באופן מיידי, ובלבד שניתנה לבעל ההיתר המזורז הזדמנות להשמיע את טענותיו.

את טענותיו: ג) שר הפנים רשאי לקבוע, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת נסיבות נוספות שבהן ניתן יהיה לבטל את ההיתר המזורז כאמור בפסקה זו.

את טענותיו: " 4) בסעיף קטן (ד1)(3) אחרי "רשות הרישוי" יבוא "מיוזמתה או על פי פנייה של נותן אישור".

תומר רוזנר: ההצעה שלנו להסדר שביקשתם היא בעקבות הדיון שקיימנו עם נותני האישור ועם משרדי הממשלה האחרים.

תומר רוזנר: אתם ביקשתם שתהיה אפשרות ישירה של נותן האישור לבטל רישיונות.

תומר רוזנר: דרך המלך היא לפנות לרשות הרישוי, לבקש ממנה לבטל.

תומר רוזנר: אם נותן האישור רואה שהיא פועלת, הוא יכול לבטל בעצמו.

תומר רוזנר: אנחנו עדיין משאירים את רשות הרישוי כגוף מתכלל.

יואב קיש: אנחנו הולכים לכיוון שרשות הרישוי תהיה הגוף המתכלל.

תומר רוזנר: זה ההסדר שאנחנו מציעים בהקשר הזה.

תומר רוזנר: אנחנו מסדירים פה את העילות לביטול ההיתר המזורז בתקופת ההיתר המזורז, אם יש הפרה מהותית, אם יש הפרות חוזרות ונשנות למרות שהוא מקבל התראות, או כשהוא ביצע שינויים משמעותיים ממה שהוא הצהיר.

תומר רוזנר: בכל אחד מהמקרים האלה יש את המנגנון הזה של האפשרות לבטל את ההיתר המזורז במהלך תקופתו.

לירון אדלר מינקה: יש פה שינוי נוסף בסעיף, וזה שביטול רגיל נכנס לתוקף רק אחרי 30 יום.

לירון אדלר מינקה: זאת אומרת, כשאתה בא לעסק לא בעילה של היתר מזורז, לא בביטול המיידי הזה, העסק תוך 30 יום צריך לסגור.

לירון אדלר מינקה: המשמעות של היתר מזורז זה שהביטולים הם ממש מיידיים, וזה בגלל התפיסה שההיתר הזה הוא רישיון על תנאי.

איילת וסרמן: כולל שימוע?

לירון אדלר מינקה: תמיד צריך לשמוע, אבל הביטול נכנס לתוקף בצורה מיידית.

יואב קיש: זה לא נותן את האפשרות לתקן, זה רק ביטול כרגע.

הגר סלקטר: זה מסדיר את הביטול, אבל יש אפשרות לתיקון ליקויים.

יואב קיש: זה מאפשר לכל נותן אישור לעשות את זה.

תומר רוזנר: נכון.

יואב קיש: זה הסעיף שמדבר על כך שגורם מרשה יוכל לבטל רישיון.

לירון אדלר מינקה: דיברנו עם משרדי הממשלה קודם.

לירון אדלר מינקה: שתי הערות נשמעו מבחינתם.

לירון אדלר מינקה: אחת, שתהיה כאן קציבה של מועדים.

יואב קיש: למה?

לירון אדלר מינקה: אמרנו שצריך לפנות לרשות הרישוי.

יואב קיש: והיא צריכה לבטל.

לירון אדלר מינקה: אם היא לא מבטלת, נותן האישור יכול לעשות את זה.

לירון אדלר מינקה: ביקשו לקצוב פה איזה שהוא מועד.

יואב קיש: פתרתם את זה בכך שאמרתם שגם נותן הרישיון.

לירון אדלר מינקה: מדובר על כמה זמן הוא צריך לחכות לרשות.

איילת וסרמן: איך קציבת המועדים תבוא לידי ביטוי אם בשימוע מחליטים לתת עוד זמן?

לירון אדלר מינקה: עוד דבר שהוער כאן, אולי צריך להתייחס ולדייק את הנוסח, זה שבסופו של דבר גם רשות הרישוי כשנותן האישור פונה אליה צריכה לעשות איזה שהוא שימוע.

לירון אדלר מינקה: יכול להיות שהיא תעשה שימוע ותחליט אחרת מנותן האישור.

לירון אדלר מינקה: מה שביקשה הממשלה זה שאם רשות הרישוי מחליטה, אחרי שהיא עשתה שימוע, לא לבטל את הרישיון, נותן האישור יוכל לבטל.

תומר רוזנר: זו המשמעות, זה השינוי.

טל ימיני: זה בהנחה שעושים שימוע איתכם.

טל ימיני: מה אם אנחנו עושים שימוע לבד?

יואב קיש: רשות הרישוי היא הגוף המתכלל, היא בוודאי לא הגוף שמחליט, אלא אם הם יסמיכו.

יואב קיש: לכל אחד מהגופים האלה צריך שתהיה הסמכות להחליט אם הוא מבטל או לא.

יואב קיש: אם קרה מקרה שבו אחד הגופים רוצה לבטל את הרישיון, הוא מודיע לרשות הרישוי, והיא קובעת שימוע ומזמנת את המשטרה, כיבוי אש, את כל מי שרלוונטי.

יואב קיש: הם נמצאים בשימוע.

יואב קיש: אם רשות הרישוי חושבת שאין בעיה אבל המשטרה חושבת שכן, ברור שהוטו הוא של המשטרה בעניין הזה.

יואב קיש: אם ילכו אחרי זה לבית המשפט, זה יהיה כנגד המשטרה.

טל ימיני: הערה לדבר הזה.

טל ימיני: אנחנו את האכיפה שלנו עושים בעצמנו - כתבי אישום, צווי סגירה.

טל ימיני: זה כמובן הכל בכפוף לשימועים.

יואב קיש: זה לא מונע ממך לעבוד בהליך הזה.

טל ימיני: בוודאי.

טל ימיני: נניח שהגעתי לעסק, ראיתי שיש הפרה של תנאי מהותי, ואני מחליט שאני רוצה לבטל את הרישיון.

טל ימיני: אני רוצה להזמין את בעל העסק לשימוע אצלי ולהגיד לרשות: עשיתי שימוע, נא לבטל את הרישיון.

קריאה: רק הרשות יכולה לבטל את הרישיון.

טל ימיני: זה בדיוק מה שלא אומרים פה.

תומר רוזנר: זה השינוי שאנחנו עושים.

שי עגמי ליבוביץ: המצב הנוכחי זה שרשות הרישוי יכולה לבטל.

שי עגמי ליבוביץ: לשימוע היא מזמינה או לא מזמינה את נותני האישור, כל אחד לפי העניינים שלו, זה תלוי בנותני האישור.

שי עגמי ליבוביץ: המצב החדש הוא מצב שבו היה והיא לא ביטלה במסגרת הזמנים, כמו שלירון אמרה שצריך להכניס, או כי הנימוקים לא היו מספיק טובים, נותני האישור יוכלו לבטל בעצמם את הרישיון.

יואב קיש: מה זה "לבטל בעצמם"?

יואב קיש: אנחנו אמרנו שזה מעוכב אצל הרשות.

יואב קיש: הם יכולים להנחות את הרשות לבטל.

שי עגמי ליבוביץ: חוות דעתו של נותן האישור היום היא המלצה.

שי עגמי ליבוביץ: הרשות המקומית יכולה שלא לקבל את ההמלצה.

שי עגמי ליבוביץ: רוצים להפוך את ההמלצה לחיוב, זה השינוי.

יואב קיש: חד משמעית חייב להיות חיוב.

יואב קיש: במקום הזה אתם עושים עבודה, אין לכם "שיקול דעת".

יואב קיש: אם אחד מנותני הרישיון הרלוונטיים – לא כולם רלוונטיים – מנחה לבטל את הרישיון, אין לכם שיקול דעת.

מירה סלומון: בכפוף לשימוע.

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: זה השינוי.

טל ימיני: המהות של השינוי זה שאני עושה את השימוע אצלי.

יואב קיש: משרד המשפטים, איך אתם חושבים שזה צריך להיעשות?

הגר סלקטר: זה אפשרי מבחינה משפטית לקצוב את הזמן.

הגר סלקטר: אם רשות הרישוי החליטה שלא לבטל - שנותן האישור יפעל בעצמו.

הגר סלקטר: מבחינה משפטית זה אפשרי.

נפתלי קאיקוב: זאת לא הבעיה.

נפתלי קאיקוב: יש בעל עסק שעומד מולנו.

נפתלי קאיקוב: אנחנו רוצים שהביטול ייעשה במקום אחד ביחד עם נותן האישור, לא שמישהו ישלח מכתב שהוא ביטל את הרישיון.

נפתלי קאיקוב: אמרנו שאנחנו מתכללים.

נפתלי קאיקוב: אם אנחנו מתכללים - -

יואב קיש: ומה אם אתם לא עושים?

יואב קיש: קיבלת מכתב מהמשטרה שאתה צריך לבטל לו רישיון עסק.

קריאה: אנחנו מזמינים לשימוע.

נפתלי קאיקוב: 90% מביטולי הרישיון נעשים ברשות המקומית.

יואב קיש: השימוע לא רלוונטי לך, השימוע רלוונטי למשטרה.

יואב קיש: לך אין בעיה איתו.

קריאה: מי שנתן את הרישיון זה ראש העיר, רק הוא יכול לבטל.

יואב קיש: זה לא המצב.

רועי פולקמן: אנחנו צריכים לתת להם את הכלי ברגע שהם רואים הפרה, כמובן בכפוף לשימוע.

יואב קיש: המצב שקיים היום הוא לא המצב שיהיה מחר.

יואב קיש: אנחנו כן רוצים גורם מתכלל.

יואב קיש: בעניין הזה אתם גורם מתכלל מינהלתי, אין לכם וטו על אמירה כזאת או אחרת.

יואב קיש: המשטרה צריכה להבין שזה הולך לעבוד אחרת.

יואב קיש: אם אתם מקבלים פנייה מאחד מהגורמים שנותנים, אתם מיד מזמנים לשימוע יחד עם אותו גורם.

יואב קיש: זה המסלול הנורמטיבי.

יואב קיש: ההחלטה היא לא שלכם, ההחלטה היא של אותו גורם מרשה שהחליט לבטל, לכן חשוב שהוא יהיה בשימוע.

יואב קיש: אתם נותנים רק נושא תכלול.

יואב קיש: פה למשטרה אני אומר, אתם תצטרכו לעבוד בנושא רישוי עסקים מול הגורם המתכלל.

יואב קיש: זה לא אומר שה"סיי" שלכם הוא לא - -

טל ימיני: חוץ מ-5 או 6 הרשויות המסודרות שיש כאן יש עוד אחרות.

טל ימיני: מה קורה עם האחרות?

יואב קיש: אז עכשיו צריך לבנות מנגנון, וזה יהיה קשור גם ל-one stop shop, שבמידה והרשות המקומית לא תתנהל כפי שמצופה להתנהל לפי החוק, תהיה לכם סמכות לפעול ישירות.

יואב קיש: יהיה שימוע ישיר, או משהו כזה.

שי עגמי ליבוביץ: זו ההצעה.

יואב קיש: אין פה התייחסות לשימוע.

טל ימיני: גם היום יש הליכים שקורים אצלי והם מקבלים צו סגירה ל-15 יום.

מירה סלומון: זה לא המקרה.

טל ימיני: נכון, זה לא המקרה, אבל אני מזכיר, בעסק הזה עם צו הסגירה הייתי אצלו מראש, בדקתי אותו, עשינו את הכל כמו שצריך.

טל ימיני: פה אני מקבל תצהיר על כך שהעסק עם רישיון.

טל ימיני: מפה אני צריך להתנהל.

טל ימיני: זו נקודת פתיחה שונה.

טל ימיני: אני מגיע אחרי שהעסק כבר קיים.

טל ימיני: נניח ש-90% יהיו בסדר, יעשו כל מה שצריך.

טל ימיני: אני רוצה להגיע לאותו בית עסק ולא להתחיל להיכנס לבירוקרטיות.

טל ימיני: כמו שההליך שלו היה מהיר בצד שלו והוא קיבל - -

מירה סלומון: מה שאתה מציע זו בירוקרטיה.

טל ימיני: זו לא בירוקרטיה.

טל ימיני: אני יכול לבוא אליו, להגיד לו: אדוני, אתה לא עומד בתנאים, יש לך פה הפרה חמורה, תגיע אלי לשימוע.

יואב קיש: לא אליך.

יואב קיש: אתה אומר לרשות שזה יגיע אליה לשימוע.

מירה סלומון: אתה מייצר את הבירוקרטיה, כי הוא יצטרך לבוא לשימוע אצלך, הוא יצטרך לבוא לשימוע בכבאות, הוא יצטרך לבוא לשימוע - -

טל ימיני: אני אגיד לך למה זה לא נכון.

טל ימיני: את טוענת שכל אחד יזמין אותו לשימוע.

טל ימיני: נניח שהגעתי אליו ראשון, אמרתי לו שיבוא אלי לשימוע, וביטלתי לו את הרישיון.

טל ימיני: על מה עכשיו הכבאות צריכה להזמין אותו לשימוע?

מירה סלומון: לא צריך, כי אנחנו כגורם מתכלל מודיעים.

טל ימיני: אנחנו יכולים לבטל לו את הרישיון, זה מה שהחוק אומר.

יואב קיש: לא יכול להיות שרשות הרישוי לא תדע על כל ההליך הזה.

טל ימיני: היא תדע, ודאי שהיא תדע.

טל ימיני: אני אודיע לה.

טל ימיני: איך היא יודעת היום?

יואב קיש: דרך המלך היא לעבור דרך רשות הרישוי.

יואב קיש: במידה ולא, אתה יכול לעשות את זה עצמאי.

יואב קיש: זה כתוב בחוק היום.

שי עגמי ליבוביץ: יש לזה תוספת.

שי עגמי ליבוביץ: בשלב ההיתר המזורז נותני האישור יכולים ליטול לבד, זאת אומרת, אפילו אין את דרך המלך של הרשות המקומית.

שי עגמי ליבוביץ: כמו שאתה אמרת, בגלל שנתנו לו מהר, גם אתה כנותן אישור יכול לקחת מהר.

שי עגמי ליבוביץ: דרך המלך ברישיון רגיל היא דרך הרשות, ואם לא, אתם.

מירה סלומון: אנחנו לא חושבים שבהיתר מזורז צריך שדרך המלך תהיה שכל נותן אישור יעשה לעצמו שבת.

יואב קיש: פה את טועה.

יואב קיש: אם כל השבוע הוא נתן לו את האישור, הוא יכול לעשות לעצמו שבת.

מירה סלומון: המשמעות של זה, אדוני, זה שכל אחד יעשה לעצמו שימועים.

מירה סלומון: יכולים להיות שימועים מצד גורמים שונים בבת אחת.

יואב קיש: אין בעיה, ירכזו דרככם.

יואב קיש: אל תתעלמי מזה שמן הסתם יכולים להיות מקומות שבהם זה יתפספס, לא ישימו לב, יהיו אינטרסים שישימו את זה מתחת לחבילה.

יואב קיש: זו הסיבה שהוא יכול לפעול לבד.

יואב קיש: אנחנו רוצים שרשות הרישוי תהיה גורם מתכלל, לא גורם מעכב או מפריע.

יואב קיש: כל עוד היא לא גורם מעכב או מפריע היא הגורם המוביל.

חוה מונדרוביץ: כתבתם בסעיף קטן (א) ובסעיף קטן (ב) את המילה "זמני", מה שאומר שיישאר רק היתר.

חוה מונדרוביץ: זה אומר שזה גם היתר מזורז?

לירון אדלר מינקה: ההתייחסות היא לכל ההיתרים.

תומר רוזנר: לכל סוגי ההיתרים.

חוה מונדרוביץ: יש אחר כך סעיף נפרד להיתר מזורז.

לירון אדלר מינקה: הכוונה שהביטול יהיה על כל היתר שניתן לפי חוק זה.

לירון אדלר מינקה: ההתייחסות בסעיף הביטול היא התייחסות כללית.

חוה מונדרוביץ: התוספת שיש להיתר מזורז אחר כך היא בנוסף על מה שכתוב?

תומר רוזנר: נכון.

לירון אדלר מינקה: האמירה הכללית היא שבביטול כל רישיון או היתר פונים לרשות המקומית.

לירון אדלר מינקה: היא חייבת לעשות אם נותן האישור ביקש.

לירון אדלר מינקה: אם היא לא עושה, נותן האישור יכול לבטל.

לירון אדלר מינקה: בסעיף של הביטול המיידי של ההיתר המזורז כתוב שאם נותן האישור מושך את האישור שלו ורשות הרישוי היא זו שמבטלת, יחול הסעיף הכללי, שהוא בתחילת 7ג, שאם הוא מבקש היא צריכה לבטל.

לירון אדלר מינקה: אם היא לא עשתה, הוא יכול לבטל.

טל ימיני: נניח שכשביקשתי ביטול אומרים לי שיש שימוע בעוד 8 ימים.

טל ימיני: מה קורה בפרק הזמן הזה?

יואב קיש: מה קורה היום?

טל ימיני: היום אני סוגר.

יואב קיש: כמה זמן לוקח לך להביא אותו לשימוע?

טל ימיני: באותו רגע, או יום למחרת.

רועי פולקמן: אם המבנה הולך להתמוטט, תסגור את העסק.

טל ימיני: מדובר על הפרה מהותית.

רועי פולקמן: מה שנכנס פה בזמני אלה דברים שהם לא סכנת חיים.

טל ימיני: זה כן.

רועי פולקמן: צריך לעשות הפרדה.

יואב קיש: לא ביטלנו לך את הסמכות לתת צו סגירה.

טל ימיני: אני לא רוצה לעשות את זה, אני רוצה ללכת בדרך הנורמאלית.

יואב קיש: אם אתה לא רוצה, יש לך שבוע לשימוע.

הגר סלקטר: לא כל הפרה מהותית היא בהכרח סכנה מיידית וחמורה.

הגר סלקטר: יכול להיות תנאי מהותי שאתה בלעדיו לא רוצה שהעסק יפעל אבל הוא עדיין לא מקים סכנה שמבחינתך מצדיקה צו סגירה.

יואב קיש: ואם כן?

הגר סלקטר: אם כן, תוציא צו סגירה.

טליה לוי: יש לי הערה לעניין אחת מעילות הביטול, וזו העילה הרביעית.

טליה לוי: סעיף 8ה מחריג את שר העבודה כנותן אישור מהדרישה לתיקון ליקויים, כי קיים אצלנו הסדר אחר.

טליה לוי: חשוב לי להדגיש לפרוטוקול שיוסדר הנושא הזה של הדרישה לתיקון ליקויים במסגרת הסעיף הזה, כדי שלא תרד לנו עילה לביטול.

שי עגמי ליבוביץ: יש דרישה לתיקון ליקויים.

שי עגמי ליבוביץ: באי קיום של הדרישה אפשר לתת איזו שהיא סנקציה כלכלית.

שי עגמי ליבוביץ: משרד העבודה הוחרג מכל מיני סיבות.

שי עגמי ליבוביץ: המהות של זה היא שניתנה לבעל העסק רשימת ליקויים שהוא לא תיקן.

שי עגמי ליבוביץ: רוצים שברמת המהות, כדי לבטל את רישיון העסק, תהיה אפשרות למשרד העבודה לתת רשימת ליקויים.

לירון אדלר מינקה: יכול להיות שצריך להפנות לאותו - -

שי עגמי ליבוביץ: נכון.

שי עגמי ליבוביץ: כרגע זה מנוסח כך שלשר העבודה אין סמכות לבטל אם לא תוקנו הליקויים.

תומר רוזנר: אני לא יכול לקבל את העניין הזה, כי סעיף 8ה שמגדיר את הדרישה לתיקון ליקויים, מגדיר בצורה מפורטת את הדרכים, את לוחות הזמנים.

תומר רוזנר: הסמכויות של משרד העבודה לא מוגבלות ומפורטות בצורה הזו.

תומר רוזנר: אם משרד העבודה מוכן לקחת על עצמו את אותן מגבלות, הוא גם יקבל את הסמכות.

תומר רוזנר: אם הוא לא מוכן לקחת על עצמו את אותן מגבלות שכל גוף - -

שי עגמי ליבוביץ: אין בעיה עם המגבלות עצמן.

שי עגמי ליבוביץ: אין למשרד העבודה בעיה לקבל את כל המגבלות המהותיות, רק שלפי איך שזה כתוב אפשר להגיד שהסעיף הזה יחול עליהם באותן הגבלות רק בשם אחר.

שי עגמי ליבוביץ: זו בעיה טכנית במהותה.

שי עגמי ליבוביץ: זה לופ טכני שצריך לפתור.

לירון אדלר מינקה: יכול להיות שצריך להסדיר את זה כשנגיע לסעיף 8ה, כי כרגע הבעיה היא ש-8ה לא חל.

לילך דחוח: אנחנו מבקשים שתינתן הזדמנות לתקן את הליקויים.

לילך דחוח: זה לא קיים כאן.

יואב קיש: הסעיף הזה הוא אחרי שניתנו ההזדמנויות.

לילך דחוח: לא ברור מה סעיף (ב) אומר.

לילך דחוח: יש גם מקרים שבהם לא ניתנת לו הזדמנות לתקן, זאת אומרת, אני יכולה להגיע לשימוע גם מבלי שניתנה לי הזדמנות לתקן.

לילך דחוח: החוק הזה נותן סל של כלים.

לילך דחוח: ישתמשו בכלים בסבירות ובהתאם למצבים.

לילך דחוח: יש מצב שבו יגיעו לעסק ויראו שאת מה שהוא מפר אפשר להגיד לו לתקן.

לילך דחוח: צריך לרשום את זה.

לילך דחוח: זה בסעיפים הבאים.

לילך דחוח: הסעיף הזה מסדיר מקרה שבו הליקוי הוא כזה שאי אפשר להגיד לך לתקן, הוא מצדיק את הביטול.

תומר רוזנר: לא תמיד אפשר לתקן.

לירון אדלר מינקה: לא תמיד מוצדק שיתנו לך לתקן.

לירון אדלר מינקה: יכול להיות שבאו אלייך בהיתר מזורז וראו שאת מפרה משהו בצורה שגורמת לזה שנפגע כל האמון שנתנו בך.

לירון אדלר מינקה: אנחנו נדבר על הדבר הזה כשנגיע לסעיף שמדבר על תיקון ליקויים.

לילך דחוח: אני חושבת שצריך לומר שככל שיש ליקויים שניתן לתקן והם לא בבחינת סכנה חמורה צריך לתת את ההזדמנות לתקן אותם.

תומר רוזנר: לא בהכרח.

תומר רוזנר: יש פה עילה של חזר והפר מספר הפרות.

תומר רוזנר: הוא קיבל רשימה של תיקון ליקויים שהוא תיקן, אבל שבוע לאחר מכן הגיעו וראו שהוא עוד פעם מפר ועוד פעם מפר.

תומר רוזנר: כמה פעמים צריכים לתת לו הזדמנות לתקן?

תומר רוזנר: לא, יש גבול.

לילך דחוח: תומר, הדוגמה שאתה נותן היא לא דוגמה טובה, כי דווקא בדוגמה שאתה אומר, שהיא בסעיף קטן (3), כן נדרש לתקן הפרות חוזרות, זאת אומרת, ניתנת לי הזדמנות לתקן את זה אם חזרתי והפרתי.

לילך דחוח: לעומת זאת, בסעיף קטן (1), או בסעיף קטן (2), אין שום התייחסות לאפשרות לתקן את הליקויים האלה.

ניר קפלן: אנחנו ביקשנו לעשות מדרג של הסעיף הזה.

ניר קפלן: אמרנו שבסעיף (1), שזו הפרה חמורה שמסכנת את שלום הציבור, ניתן יהיה לשלול את הרישיון באופן מידי.

ניר קפלן: סעיף (3) זה מישהו שהוא רשלן או עבריין שכבר קיבל התראה.

ניר קפלן: סעיף (2) ו-(4) זה מישהו שקיבל הודעה על שינוי או תיקון - -

יואב קיש: לא, ב-(2) זה שהוא שינה בעסק דברים.

קריאה: פסקה (2) זה שהוא הצהיר על מסעדה אבל אתה רואה את זה כאולם אירועים.

לירון אדלר מינקה: אנחנו מדברים על היתר מזורז שבו הוא הצהיר על מצב מסוים אבל כשאתה בא אתה רואה מצב שונה לגמרי.

ניר קפלן: יש מדרג בין שונה לגמרי לקצת שונה.

יואב קיש: בוא נעשה רגע סדר.

יואב קיש: מטרתו של הסעיף הזה הוא לטפל במקרים היותר בעייתיים, לא במקרים האפורים.

יואב קיש: על (1) ו-(3) יש הסכמה שהם צריכים להיות.

יואב קיש: (2) מדבר על שינויים מהותיים מהמצב שהוצג במסמכים.

יואב קיש: נניח שהבעלים חתם שאין שינוי, רק הבעלות התחלפה, אבל כשמשרד הבריאות מגיע לעשות פיקוח הוא רואה שהחליפו בין המטבח למחסן.

יואב קיש: זה שינוי מהותי.

יואב קיש: הוא גם בניגוד לתצהיר.

יואב קיש: בעיני זה מאוד רלוונטי.

יואב קיש: מדובר על שינוי מהותי, לכן גם (2) שם.

יואב קיש: (1),(2) ו-(3) הם בסדר.

יואב קיש: עכשיו אנחנו עוברים ל-(4).

יואב קיש: ב-(4) הייתה לו הזדמנות לתקן והוא לא תיקן.

יואב קיש: כל ארבעה הסעיפים האלה מדברים על הפרות משמעותיות.

יואב קיש: אם מדובר על שלט בגובה חצי מטר במקום מטר, כנראה שלא ילכו להפעיל את זה.

יואב קיש: אם יש פה משהו מהותי, מן הסתם ראוי שישתמשו בכלי הזה.

הגר סלקטר: אם כבר הגיעו אליך לעסק ודרשו ממך לתקן את השלט הזה, ראוי שתתקן.

הגר סלקטר: כל השיח הזה פה נועד להקל עליכם.

הגר סלקטר: אנחנו נותנים בכם אמון.

הגר סלקטר: אני אזכיר שוב, הפרת תנאי מתנאי הרישיון היא עבירה.

לילך דחוח: השיח הזה לא מתכתב עם המציאות כפי שהממשלה רוצה שתהיה.

לירון אדלר מינקה: יכול להיות שהדרישה לתיקון ליקוי תוך כדי ההיתר המזורז היא לליקוי שהיית צריך לתקן תוך שבוע.

יואב קיש: נותנים לוח זמנים.

יואב קיש: חייב להיות לוח זמנים לתיקון.

ניר קפלן: חייב להיות איזה באפר.

ניר קפלן: ראינו לא מעט עסקים אצלנו, ואני משוכנע שגם אצל שאר החברים, שבהם מישהו בשטח החמיר כי מישהי ענתה לא יפה באילת - יש לי מקרה כזה - או כמו שהיה בצפון, שהיה חוסר הבנה של המטריה המקצועית.

ניר קפלן: הפרשנות הייתה שונה מהתנאים של ההיתר.

יואב קיש: זה אחרי שימוע, אני מזכיר לך.

יואב קיש: יש פה סנקציה מאוד משמעותית, אני מבין את החשש.

יואב קיש: הגדרנו מה הסיבות.

יואב קיש: אולי על סעיף (4) אתה אומר שמישהו יכול להתקטנן איתך על איזו שטות.

יואב קיש: על להתקטנן על איזו שטות הוא חייב להביא אותך לשימוע ברשות המקומית.

יואב קיש: שם אתה תאמר את דברייך.

יואב קיש: לא יכול להיות שעל ריב בין מוהל לבין אני לא יודע מי אתם לוקחים לי את הרישיון.

ניר קפלן: על זה אין סמכות.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: אם הוא מתעקש שההפרה היא משמעותית ובשימוע הוא אומר: כן, שמעתי את זה שיש ויכוח לעובדת שלך עם זה, אבל זה לא המהות של העניין, המהות של העניין היא ככה, ולזה אין לך תשובה, הוא מחליט שהוא לא מחדש.

הגר סלקטר: מעבר לזה, ההצעה מנסה לבלום את המקרים שבהם יוכלו לשנות לכם תנאים אחרי שכבר באו ואמרו לכם לעשות א'.

ניר קפלן: האם הליך של השגה יכול להיכנס פה?

יואב קיש: מה זה הליך של השגה?

ניר קפלן: השגה זה כשמישהו הביא לי דרישה לבנות ספרינקלר במחסן, ואני הבנתי שאני לא צריך - -

יואב קיש: זה סעיף אחר.

יואב קיש: זה נוגע לסעיף אחר.

טל ימיני: אתה צריך לעשות את זה לפני התצהיר.

טל ימיני: אתה קורא את המפרט.

יואב קיש: ההשגה היא בהמשך של החוק.

ניר קפלן: אני לא סתם אומר את זה, כי יכול להיות שפתאום יגידו שהמצלמה - -

שי עגמי ליבוביץ: ניר, סעיף ההשגה אומר שאפשר להשיג על כל מי שרואה את עצמו נפגע.

ניר קפלן: השגה לא עוצרת את מירוץ הזמנים.

ניר קפלן: אני מפחד שבעל עסק - -

יואב קיש: כשנגיע לסעיף ההשגה נדבר על זה.

יואב קיש: אני רוצה לסכם את הדיון בכמה דברים.

יואב קיש: אני מבקש להיות קשובים, כי זה גם רלוונטי לישיבה הבאה.

יואב קיש: המשרדים, דיברנו על נושא של עלויות.

יואב קיש: תגישו דוח דרישה או משמעויות כספיות, אם יש בכלל, כולל השלטון המקומי.

יואב קיש: השלטון המקומי, ופה אני קופץ לנקודה השנייה, אנחנו הולכים לראות את הנושא של ה-one stop shop הזה.

יואב קיש: אתם לא תלכו לכיוון שאתם מחליפים את נותני הרישיון.

יואב קיש: אתם תהיו המתכללים.

יואב קיש: אתם תהיו המתכללים בנושא המינהלתי.

יואב קיש: אנחנו משאירים למשרדים את הסמכויות.

רועי פולקמן: גם אפשרות הסמכה.

רועי פולקמן: נדבר על זה.

מירה סלומון: הסמכות והחובה.

יואב קיש: מי שירצה.

יואב קיש: זה לא מה שיעכב את החקיקה.

יואב קיש: משרד המשפטים, ביקשתי התייחסות להשלמת החקיקה ביהודה ושומרון.

יואב קיש: רשום לך.

יואב קיש: מה שדיברנו היום, ועל זה נצטרך להתכנס לדיונים, להשלים את ההקראה ולהוסיף תוספות, זה בדברים הבאים: הצו ייכנס כתוספת לחוק, בו יהיה פירוט של כל המסלולים, פירוט של כל סוג העסקים, כולל התיקונים שביקשנו לעשות, ומשך תוקף הרישיון, כאשר התוקף הבסיסי יהיה 15 שנים.

יואב קיש: יש את השינויים שהשר מבקש לעשות.

יואב קיש: אמרנו שאנחנו עוברים ל"מוד" של רישיון ארוך עם יכולת ביטול.

יואב קיש: אני מבקש מכל המשרדים להפנים - ראיתי שלא הפנימו את זה - שתהיה לכם את הסמכות לבטל.

יואב קיש: בדיוק הקראנו את הסעיף שמאפשר את זה.

יואב קיש: זה שינוי מאוד מאוד משמעותי באיך שמנהלים רישיון עסק במדינת ישראל.

יואב קיש: אני מקווה שזה יעזור לסקטור העסקי בעניין הזה.

יואב קיש: לגבי המשטרה, התיקון שהיה בדיון היום זה שאנחנו צריכים לבנות נתיב, במידה ומשרד המשפטים יהיה משוכנע והייעוץ המשפטי של הוועדה, לבדיקת פליליות, לבדיקה מודיעינית.

יואב קיש: נפתח לו ערוץ שיאפשר את זה.

יואב קיש: אמרנו שהדברים שהעלה נציג המשטרה, שזה המסעדות ועוד כמה דברים, יעברו ל-א', כאשר אתה צריך להמשיך לעבור על האחרים, לראות אם אפשר להעביר אותם ל-א'.

יואב קיש: פה אני מתכתב עם הנושא האחרון שהיה פה בדיון וגרם לכך שהחלטנו להעביר את המועדונים מהמסלול הרגיל למסלול ב'.

יואב קיש: הסיבה העיקרית לכך היא שהחלטנו להתכתב עם המציאות.

יואב קיש: אנחנו נמצאים היום במדינת ישראל במציאות שבה 40% או 50% מהעסקים עובדים בלי רישיון, הם בכלל לא בתהליך ולא בלופ.

יואב קיש: גם אלה שכן עובדים ורוצים רישיון, בטח בתחומים שדיברנו עליהם, הם במדיניות אכיפה שמאפשרת מעבר על החוק.

יואב קיש: מדיניות האכיפה מאפשרת לאותם עסקים להתחיל לעבוד לפני שיש להם רישיון.

יואב קיש: זה המצב הקביל היום.

יואב קיש: את זה אמרתי למשטרה.

יואב קיש: גם למשרד הבריאות אני אומר, אני רואה ערך גדול בזה שתבקרו במעדניות בשבועיים-שלושה הראשונים שהן עובדות, לא להחזיק אותן סגורות חודש, ואז לבוא אחרי שלושה חודשים ולהגיד: רגע, אתה לא עובד כמו שרציתי, יש פה בעיה.

יואב קיש: אני מבקש שתחשבו על זה היטב.

יואב קיש: אני רוצה שתתכתבו עם המציאות.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה סגורה.