ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 632, 2018-05-28 10:00

יואב קיש: שלום, אני מתכבד לפתוח את הדיון בנושא – סטטוס תכנון והשקעות בתשתיות.

יואב קיש: בעצם, לאור הבנייה המסיבית למגורים, בין אם זה הסכמי גג או תוכניות מתאר.

יואב קיש: קודם כל, אני רוצה לפתוח בברכות לזאב בילסקי, ראש מטה הדיור, שהחליף את אביגדור יצחקי.

יואב קיש: לדעתי זו הפעם הראשונה שאתה בוועדה הזו בתפקידך הנוכחי.

יואב קיש: היית פה הרבה פעמים כראש עיר וחבר כנסת, אז יש לך היכרות עמוקה עם הוועדה, ועכשיו זה בכובע אחר אז נשאר רק לאחל לך הצלחה.

יואב קיש: אני כבר אתחבר מזה להמשך דברי ולדיון היום.

יואב קיש: כמובן שכולנו בעד ומברכים את המאמץ הגדול שמוביל משרד האוצר בנושא יצירת מגורים והמלחמה במחירים שעלו עד לאחרונה, מחירי הדיור, ובאמת, בסופו של דבר לייצר אלטרנטיבה לזוגות הצעירים ומשפרי הדיור ולפתוח קצת את הפלונטר שהיה קיים פה במדינה שנים רבות.

יואב קיש: זו המשימה שאתה אנחנו מתמודדים.

יואב קיש: אני אפתח את זה וזה יכניס אותנו לפוקוס.

יואב קיש: על המשימה הזו אנחנו עכשיו מתייחסים לדברים שצריך אולי להסתכל איך פותרים, כי זו לא המצאה שלי – שמעתי את זה ראשי ערים, ויש כאן ראשי ערים ממגדל העמק, מקרית ביאליק, ראש העין, ובאמת יש עוד מקומות רבים – חלקם כבר חתמו הסכמי גג וחלקם לא.

יואב קיש: בסופו של דבר הנושא של התשתיות והנושא של איך אותה עיר מתמודדת עם הצמיחה – ואתה יודע, זה גם בעסקים.

יואב קיש: יש לך עסק טוב – הוא צומח.

יואב קיש: אם אתה לא תדע לנהל את עצמך אתה יכול להגיע לפשיטת רגל.

יואב קיש: אני לא רוצה שנהיה במקום הזה.

יואב קיש: אז ראשי הערים, זה הגיע מהם.

יואב קיש: הגיע גם מאנשים בשטח – ונשלב בדיון גם כאלה שרצו לבוא ולהתייחס.

יואב קיש: בכל מקרה, סדר הדיון יהיה שנשמע קודם את הקשיים.

יואב קיש: ראשון הדוברים – מנכ"ל משרד הפנים, מרדכי כהן, מי שבאמת התריע על העניין הזה.

מרדכי כהן: אני, ברשותכם, רוצה להיות ממוקד ולהציף את הבעיות שהוזכרו קודם, ולתת מעט נתונים.

מרדכי כהן: ראשית, כפי שאמר היושב-ראש, גם משרד הפנים חושב שהסכמי הגג במהלך נכון, ראוי – פתרון טוב למשבר דיור.

מרדכי כהן: נכון שיש מספר כלים, אני לא אומר שזה הכלי היחיד אבל לפחות מבחינת הראות של משרד הפנים שני הכלים המרכזיים הם התחדשות עירונית והסכמי גג- שני הסכמים מצוינים שהממשלה הובילה, השר כחלון – שיושב "שבעה" על אימו, ואביגדור יצחקי שסיים את תפקידו, וזאב בילסקי שנכנס וודאי שולט היטב בשפה המוניציפאלית.

מרדכי כהן: אותו לא צריך ללמד מה המשמעות של אתגרים מוניציפאליים.

מרדכי כהן: אני אומר לא כפתיח כדי לצאת ידי חובה, אני באמת מתכוון לזה – אלה שני מהלכים אדירים, התחדשות עירונית והסכמים.

מרדכי כהן: אלא מאי?

מרדכי כהן: הממשלה כל כך התאמצה להצליח במהלכים האלה – ואני עכשיו עובר להסכמי גג, שנחתמו כמעט 30 הסכמי גג – כשמדובר ברשויות גדולות וחזקות במרכז הארץ אנחנו במשרד הפנים פחות מוטרדים, כי לרשויות האלה יש תוכניות מתאר סדורות עם פוטנציאל הכנסה מאוד משמעותי של שטחי מסחר, תעשייה, שירותים.

מרדכי כהן: כשאני מסתכל על רשויות כמו נתיבות, אופקים, מגדל העמק, נהריה, קרית גת, בית שמש, כולל הקריות – שמישהו לא יחשוב שהקריות הן רשויות חזקות שיש להן את היכולת להתמודד, אנחנו מנתחים את הנתונים.

מרדכי כהן: על סמך מודל מאוד מסודר שבנינו, וכפי שראיתם, גם בנק ישראל קיבל את העקרונות של אותן טענות שלנו, המודל זה הוא לא מסובך, הוא פשוט.

מרדכי כהן: הוא לוקח את צפי יחידות הדיור של אותה רשות מקומית, את חוסנה הכלכלי, ובודק מה יקרה אתה בשנים הקרובות.

מרדכי כהן: מדובר על הטווח הקצר, לא על ה-30-20 שנים.

מרדכי כהן: מה יקרה אתה בשנים הקרובות.

מרדכי כהן: על פי המודל שאנחנו בנינו מתברר שהרשויות האלה, לפחות הרשויות בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, ימצאו את עצמן בזמן המאוד קרוב מתקשות לספק שירותים ונדרשות לפגוע ברמת השירותים לתושב.

מרדכי כהן: אני לא נכנס עכשיו לסוגיות של תחבורה ופגיעה בשטחים פתוחים, שאלה דיונים נוספים על השלכות של הסכמי גג, אלא רק מנקודת הראות המוניציפאלית.

מרדכי כהן: הדבר המסוכן ביותר מבחינתנו זה לא רק הרשויות החלשות שייקלעו למצוקה הגדולה הזו, והיא לא תיאורטית – ישנן רשויות שכבר מסיימות לחתום על הסכם גג, עוברות מבניין א' לבניין ב', מגיעות למשרד הפנים ואומרות: חתמנו על הסכם גג, עכשיו תעזרו לנו להתמודד עם רמת השירותים שלא נוכל לעמוד בכה.

מרדכי כהן: ישנה גם טענה שאני חייב להתייחס אליה שאם התושבים האלה יגיעו עוד 3,4,5,6 שנים – מה הזדעק משרד הפנים כל כך, ומה הוא מאיים בקריסה של רשויות מקומיות.

מרדכי כהן: כולנו יודעים ואני תמיד מזכיר את זה, כולל במודל חריש – ישנן הוצאות לרשות המקומית עוד לפני שמגיע התושב הראשון.

מרדכי כהן: צריך לקלוט כוח אדם, להיערך לכמויות הגדולות האלה.

מרדכי כהן: באמת, עשינו עבודה מאוד גדולה, אין טעם לפרט.

מרדכי כהן: מי שרוצה יוכל לראות את זה, אנחנו נעביר את המודל גם לרשויות.

מרדכי כהן: אבל כשמגיעים למצב שרשות מקומית שעבדה כל כך קשה, מיצבה את עצמה, לא נשענת על המדינה ועלולה למצוא את עצמה בגירעון בשוטף של עשרות מיליוני שקלים – זה אומר לשתק רשות מקומית.

מרדכי כהן: זו המטרה של הסכמי גג: מצד אחד לפתור בעיה, ומצב שני לייצר בעיה ל 30-20 רשויות בדגש על פריפריה?

מרדכי כהן: ואנחנו לא מדברים על מגה-בעיה.

מרדכי כהן: מדובר על סך כל הכל, על פי האומדנים שלנו – מאות מיליוני שקלים.

יואב קיש: על כמה שנים?

מרדכי כהן: בפריסה לכמה שנים.

מרדכי כהן: תוסיפו לזה שברגע שיש דוח מבוקר לרשות מקומית ומענק האיזון באותן רשויות שנשענות על מענק איזון, לפחות חלק מההוצאה בא לידי ביטוי.

מרדכי כהן: מענק האיזון של אותה רשות גדל.

מרדכי כהן: אני מנתק כרגע את הדיון שיש לנו עם האוצר על היקף מענק האיזון, אבל מבחינה פורמלית לפחות יהיה לזה ביטוי בגידול האוכלוסייה.

מרדכי כהן: לכן אנחנו מדברים על טווח של מספר שנים בודדות שצריך לתת מענה, בדגש על רשויות בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, להתמקד בשני נושאים: שמירה על רמת שירותים נאותה והיכולת של הרשות להתמודד עם מסות של תושבים חדשים בעיקר בנושא של כוח אדם.

מרדכי כהן: המודל שלנו הוא כל כך שמרני שהוא ניתח את אזורי התעשייה, המסחר והשירותים באופן כזה שהוא הטיב, בהנחה שייתכן מאוד שרשויות על אף שהן בפריפריה יצליחו אכן ברמת השיווק להגדיל את אזורי התעשייה והמסחר – היא אפשר אפילו להחמיר עד כדי כך ולייצר בעיה, לכאורה, במודל , להגיד – הרי אנחנו יודעים שזה לא כל כך פשוט להגדיל את שטחי המסחר.

יואב קיש: שזה אחרי כמה שנים מפסיק, לצורך העניין?

מרדכי כהן: כן.

מרדכי כהן: כל הרעיון שלנו, שבאיזשהו שלב, ברגע שהרשויות יגדילו את מקורות ההכנסה שלהן כי הרי רשוית נשענות על ארנונה לא למגורים, ארנונה למגורים היא הגירעונית – זו הטענה שלנו – אז אפשר יהיה להיפרד מהמתווה הזה.

מרדכי כהן: זה לא אתגר גדול, אמרתי את זה קודם.

מרדכי כהן: אני אומר את זה לא רק כדי להחמיא לבילסקי.

מרדכי כהן: הוא באמת מכיר היטב את העולם של רשות מקומית.

מרדכי כהן: הוא מבין מה המשמעות של תושבים, תושבים הם גירעוניים, הם לא מממנים את עצמם.

יואב קיש: אני רק רוצה לשאול שאלה – מה יקרה אם לא נתקצב את זה?

יואב קיש: מה הצפי שלך לגירעון ולאי יכולת ל - - -

מרדכי כהן: אני לא אמרתי את המשפטים האלה כדי להבהיל.

מרדכי כהן: יהיו רשויות מקומיות שיקרסו.

מרדכי כהן: תראו, זו לא תיאוריה.

מרדכי כהן: קרית גת נמצאת במשבר.

מרדכי כהן: בית שמש נמצאת במשבר.

מרדכי כהן: ישנן רשויות מקומיות שאני לא רוצה לנקוב בשמן שכבר הגיעו למשרד הפנים לתאר את צפי ההתדרדרות שלהן בשנים הקרובות.

מרדכי כהן: אז מה נעשה, נגדיל שוב את המהלך של תוכניות ההבראה?

מרדכי כהן: זה הפתרון?

מרדכי כהן: הרי זה אותו כסף ציבורי – ביד אחת נייצר את הבעיה וביד השנייה באמצעות מענקי איזון, תמיכות, הלוואות – נפתור את הבעיות לרשויות האלה?

מרדכי כהן: מה ההיגיון?

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני רוצה לעבור לראשי הערים.

יואב קיש: אלי ברדה, ראש עירית מגדל העמק, בבקשה.

אלי בן-דהן: שלום, אדוני היושב-ראש, מכובדי כאן כולם שהוזכרו כבר.

אלי בן-דהן: אני רוצה לגעת בשתי נקודות קצרות מאוד- אחת, יש משבר דיור במדינת ישראל.

אלי בן-דהן: הממשלה החליטה להעביר את מנהל התכנון למשרד האוצר כדי שמשרד האוצר באמצעות קבינט הדיור – בהצלחה לבילסקי, שנמצא פה – יטפל ויקדם את נושא משבר הדיור במדינת ישראל.

אלי בן-דהן: בא משרד הפנים באמצעות מנכ"לו, ובכל כנס, כל במה, כל פורום וכל פאנל אומר את האמת שלו, והוא צודק.

אלי בן-דהן: הוא אומר – אני מתריע בפני קריסתן של הרשויות המקומיות שנכנסות בקצב מהיר מדי אפילו לגידול מהיר מדי, להיקפים של אלפי יחידות דיור.

אלי בן-דהן: במגדל העמק חתמנו על הסכם של 6,000 יחידות דיור, מה שאמור להכפיל את העיר מ-30 אלף ל-50 אלף יחידות דיור, בקצב זמן של 10-6 שנים.

אלי בן-דהן: כך אנחנו רואים את הקצב.

אלי בן-דהן: יחד עם זה מתוכנן מסחר.

אלי בן-דהן: העניין הוא פה פשוט.

אלי בן-דהן: משרד האוצר מקדם נושא לאומי של פתרון בעיית הדיור ומשרד הפני מתריע על הסכנות או על החששות שהוא מנתח, יודע או מבי מהמהלך הזה.

אלי בן-דהן: יואילו בטובם שני המשרדים הנכבדים והיקרים והחזקים ביותר במדינת ישראל להיפגש ביניהם, להסדיר את העניין הזה ביניהם ולפטור את ראשי הרשויות מהדאגה המיותרת.

אלי בן-דהן: כשאני מעלה בעיה של רשות מקומית, אני צריך לשכנע את שר האוצר שישכנע את שר הפנים שישכנע את קבינט הדיור ואת השר השלישי.

אלי בן-דהן: פה מלאכתנו נעשית בידי אחרים, אנחנו מל"ו הצדיקים, משום ששר הפנים באמצעות מנכ"לו אומר שהוא מתריע בפני סכנה שעומדת להתרחש והוא רואה נכוחה את הסכנה הזאת, מתוך ניסיון.

אלי בן-דהן: יש נוסחה של 10,000-5,000 פרק יחידת דיור, תכפילו את זה במספר יחידות הדיור וזו כנראה העזרה שהרשות צריכה לקבל, כל רשות במסגרת כזו או אחרת.

אלי בן-דהן: לכן, תפטרו אותנו מהחששות האלה כי אנחנו מבינים את התרומה הגדולה, החשובה והמשמעותית של תנופת הבנייה לרשויות המקומיות.

אלי בן-דהן: יש רשויות שזקוקות לאנרגיה הזאת, המתחדשת בתוך הרשות, עם כניסת זוגות צעירים, לחינוך, לתעשייה, למסחר.

אלי בן-דהן: צריך להוציא בסך הכל מסמך מוניציפאלי להסכם גג שבא להגדיר את העניין הזה ואומר – צוות מקצועי יודע לעשות את העבודה הזאת?

אלי בן-דהן: יגדירו את הנוסחה ויגידו מה המענה פר יחידת דיור.

אלי בן-דהן: מה שאמרתי עכשיו הוא לא כי אני ידען גדול, ואני רק 20 שנה ראש עיר.

אלי בן-דהן: אני קראתי את המאמרים של מרדכי כהן, קראתי את הכתבות שלו בעיתונים, הייתי איתו בפאנלים באילת ובכל מיני מקומות.

אלי בן-דהן: אני בעצם עכשיו אמרתי את מה שהוא אמר.

אלי בן-דהן: אני הסתכלתי עכשיו על הכתבה בעיתון וזה מה שהוא אומר: צריך להוסיף מסמך מוניציפאלי להסכמי גג לתת רשת ביטחון לרשות המקומית בהתאם לתקופת הבנייה כפי שהיא קורית.

אלי בן-דהן: זה צריך לקרות בין שני המשרדים.

אלי בן-דהן: אנחנו לא צריכים לעזור לכם להיפגש, אתם נפגשים כל יום.

אלי בן-דהן: הבאנו לכם עכשיו שחקן חיזוק משמעותי בדמותו של זאב בילסקי.

אלי בן-דהן: הוא יידע לעשות את העבודה.

אלי בן-דהן: מרדכי כבר נחשב למומחה בינלאומי בנושא המוניציפאלי והרשויות המקומיות.

אלי בן-דהן: שרים – זו הזדמנות לשלוח תנחומים גם לשר כחלון – אנחנו מבקשים שתיפגשו ביניכם, תפתחו תא הסעיף הזה, תחזקו ותבנו מענה לרשויות המקומיות ותסירו מאתנו דאגה, משום שאתם מסכימים שיש פה בעיה והפתרון הוא אצלכם, הסמכות אצלכם וההחלטה היא שלכם.

אלי בן-דהן: אני מאחל לכם הצלחה במפגש הזה.

יואב קיש: מעבר לנושא הזה שגם עליו דיבר מרדכי כהן – האם אתה מזהה נושא נוסף של פער בתשתיות, בין אם זה בתחבורה, חינוך, מעונות יום, בתי כנסת?

אלי בן-דהן: הסכם הגג לקח את זה בחשבון.

אלי בן-דהן: כשאתה בא לבנות תב"ע לבניית 6,000 יחידות – יש בה את מבני הציבור.

יואב קיש: גם בתי כנסת, גם מעונות - - - וזה ממומן?

יואב קיש: זה הפיתוח?

יואב קיש: כי שמעתי שלא.

אלי בן-דהן: זה built in בתוך התקציב.

אלי בן-דהן: הרעיון של הסכם גג הוא שבמקביל לזה שהקבלן יוזם ובונה את הבתים שלו – המדינה נותנת לרשות תקציביים כדי לבנות את התשתיות הציבוריות, כמו מבני הציבור, בתי הכנסת, כבישים וכל מה שצריך, כך שכשהתושב נכנס לדירה החדשה שלו התשתיות - - -

יואב קיש: פשוט פנו אלי ואמרו לי שאצלם זה לא כך, אבל אצלכם זה בסדר.

אלי בן-דהן: זה נכלל בתוך התב"ע, והסכם הגג לקח את זה בחשבון.

זאב בנימין בגין: - - - התקציב.

זאב בנימין בגין: האם הבנייה - - - תשתיות ותחבורה?

זאב בנימין בגין: האם אנחנו בונים אותם בד בבד, כך שכשהדייר נכנס כבר יש לו.

אלי דוקורסקי: בוקר טוב לכולם.

אלי דוקורסקי: קרית ביאליק היתה הרשות הרביעית בעולם שחתמה על הסכם גג, עדיין בתקופה של יאיר לפיד, אורי אריאל ובנצי ליברמן.

אלי דוקורסקי: מבין כל השורה הזאת אני - - -.

אלי דוקורסקי: יכול להיות שזה חלק מהבעיות שמלוות גם את היישום של ההסכם.

אלי דוקורסקי: לפני שאגע בנושא התשתיות, אני חושב שהבעיה המהותית ביותר – הדברים שאמר כאן מנכ"ל המשרד.

אלי דוקורסקי: בקרית ביאליק היום יחס התעסוקה לתושבים ולמגורים בערך עומד על 11.1.

אלי דוקורסקי: עם יישום הסכם הגג שמדבר על בניית 7,253 יחידות דיור שאנחנו חתמנו זה אמור לרדת במדורג – בהתחלה ליחס של 9 ל-7, וכיוצא באלה.

אלי דוקורסקי: זאת אומרת, רשות שבמשך 10 שנים מתנהלת באופן מאוזן, מקבלת מדי שנה את פרס שר הפנים על ניהול כספי תקין תיקלע למצב – אנחנו עלולים להיקלע מצב של גירעונות שינועו בהתאם לקצב אכלוס הדיור ויגיעו לכ-30 מיליון שקל גירעון אם המדינה לא תבוא לעזרתנו.

אלי דוקורסקי: נאמר כאן בצדק – תושבים עולים כסף.

אלי דוקורסקי: נכון שיש אצלנו - - - מסוים של תעשייה.

אלי דוקורסקי: לפי תוכנית המתאר של קרית ביאליק אנחנו זקוקים למיליון מטר שטחי תעסוקה, שטחים מניבים.

אלי דוקורסקי: היום אנחנו עומדים על 450 אלף.

יואב קיש: בתכנון יש את תכנון השטחים האלה?

יואב קיש: זאת אומרת, הם אמורים להיבנות?

אלי דוקורסקי: הוא לא ייתן איזון – זאת אומרת, גם תוכנית המתאר מצביעה על כך שלא יהיה איזון.

אלי דוקורסקי: אנחנו נגיע במקסימום ל-600 אלף, 700 אלף.

יואב קיש: זאת אומרת, כבר בתכנון של התוכנית יש איזשהו גירעון מובנה.

אלי דוקורסקי: יש גירעון מובנה, כי אין מקום, ואגב – גם אם תצייר עוד ותצבע בתוכנית המתאר עוד כל מיני מקומות שמיועדים לתעסוקה, זה לא אומר שאתה תאכלס אותם, כי לידינו יש את קרית אתא ואת חיפה עם תוכנית מתאר לשטחי תעסוקה מגלומניים.

אלי דוקורסקי: אם אתה חוצה את הגבול של קרית ביאליק – במטה אשר, שהיא באזור עדיפות לאומי יש לך כמעט את כל היישובים – אנחנו עומדים על תפר בין כל אותן הטבות שהמדינה נותנת לבין מה שקורה בפועל.

אלי דוקורסקי: רשות שנחשבת חזקה היום כמו קרית ביאליק – כשמסתכלים עלינו, קיבלנו עונש – עלינו מאשכול 6 לאשכול 7, מה שגם יוציא אותנו מנוסחת מענקי האיזון ונסגרות בפנינו הדלתות לקולות קוראים כאלה ואחרים, וזה עלו להוביל את העיריה למצב של קריסה.

אלי דוקורסקי: אני אומר

אלי דוקורסקי: מה שאמר כאן מנכ"ל משרד הפנים ובצדק – הרי אנחנו במוקדם או במאוחר, ככל שמצבה של הרשות המקומית ייעשה קשה יותר, נגיע אל שולחן האוצר.

אלי דוקורסקי: את הכסף יצטרכו להביא.

אלי דוקורסקי: נעשה תוכנית הבראה, אבל אני כראש רשות אמרתי ואני אומר:

אלי דוקורסקי: הסכמי הדבש הם מלכודת דבש לרשויות המקומיות.

אלי דוקורסקי: בהתחלה מציפים אותך בכסף ומראים לך כמה כסף תקבל לפיתוח, ישן מול חדש ומוסדות חינוך, אבל בסוף אנחנו נשארים לבד, "הכושי עשה את שלו, הכושי יכול ללכת".

אלי דוקורסקי: נמצא כאן ראש עירית ראש העין שחווה את הדברים על בשרו.

אלי דוקורסקי: שאל יושב-ראש הוועדה על הנושא של מבני מוסדות הציבור.

אלי דוקורסקי: למעשה, המשרד הממשלתי היחיד שמתקצב את בניית מוסדות הציבור שלו זה משרד החינוך.

אלי דוקורסקי: הוא מעביר את הכסף.

אלי דוקורסקי: משרד הדתות, כדי לקבל סיוע בבניית בתי כנסת – אתה צריך ללכת לקולות קוראים של המשרד.

אלי דוקורסקי: השנה למיטב ידיעתי לא פורסם קול קורא לבניית בתי כנסת.

אלי דוקורסקי: זאת אומרת, אם אני עכשיו מתחיל, ושיווקתי מתחם ויש קבלן זוכה שאמור לבנות גם בתי כנסת אין לנו כסף לממן את זה.

אלי דוקורסקי: מעונות יום – אם לא הזדרזת והגשת ראשון את הקול קורא, אתה נבעט החוצה מהקול קורא של 2019, 2020.

אלי דוקורסקי: צריך להסדיר גם את הנושא הזה, שהמשרדים הממשלתיים יתוקצבו בין השאר, מלבד משרד החינוך, כדי לסייע לנו ברשויות המקומיות שיהיה לנו מימון ממשרדי הממשלה, מימון צבוע עבור בניית מוסדות החינוך.

אלי דוקורסקי: אתה בונה אולם ספורט ברשות המקומית.

אלי דוקורסקי: אם אתה בתוכנית, נשאר לך – תוכנית 2020 שחרר אותה ל-2027 לבניית אולמות ספורט או מגרשי קט-רגל, שאגב – אתה צריך להשלים בכל מקרה בהתאם לנוסחאות של הטוטו, את ה- matching, או מגרשים משובים בתוך בתי ספר שמשרד החינוך לא מתקצב – את כל הדברים האלה אתה כרשות מקומית צריך להביא.

אלי דוקורסקי: אצלנו הפער בין התקצוב הישיר של משרדי הממשלה לעלויות בניית מוסדות החינוך הוא בערך 100 מיליון שקל.

אלי דוקורסקי: גם אם אני לוקח את כל הכסף של מוסדות הציבור שהמנהל אמור להביא במענק שהוא מעביר לרשות המקומית, אנחנו נשארים עוד עם פער של 60-50 מיליון שקל.

אלי דוקורסקי: אז למתחם אחד, הראשון, יהיה לעירית קרית ביאליק להביא את זה, אבל לאורך זמן לא יהיה לנו.

אלי דוקורסקי: זאת אומרת, הרעיון, האידאה הנפלאה של הסכמי הגג שאמרה שתושב ברגע הגיעו לבניין שלו כשהוא יאוכלס יהיו לו את כל מוסדות הציבור - זה לא דבר שיקרה בפועל.

אלי דוקורסקי: אז בית ספר יהיה, כי משרד החינוך מעביר את הכסף, אבל הוא מעביר אותו גם בתקצוב שהוא תקצוב חסר, מראש – את בתי הספר, את גני הילדים.

אלי דוקורסקי: כל הדברים האלה צריכים ויבואו על חשבון הרשות המקומית, ואנחנו לא נוכל לתת את זה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: שלום בן משה, ראש העין, בבקשה.

שלום בן משה: בוקר טוב.

שלום בן משה: ראשית, הדברים שאמר ראש עירית קרית ביאליק – מדויקים.

שלום בן משה: הסכם הגג אצלנו נחתם בין הראשונים.

שלום בן משה: אני רוצה לציין שהעניין של מחיר למשתכן אצלנו עובד טוב מאוד.

שלום בן משה: כדי לסבר את האוזן, אני אתחיל דווקא מהדברים הטובים – במסגרת הסכם הגג הגענו להבנה ולהסכמה שבני המקום יקבלו יתרון בהגרלה ב-20% על פני אחרים.

שלום בן משה: אצלי זכו בעיר כ-1,000 זוגות צעירים שזה חסך להם בערך כ-400 מיליון שקלים, כי הרווח של זוג צעיר שמשתתף במכרז וזוכה חוסך בין 600 אלף שקל ל- 400 אלף שקל.

שלום בן משה: זה בהחלט ברכה.

שלום בן משה: לכן, הנושא של הסכם הגג עובד אצלנו.

שלום בן משה: כדי שלא אחזור על דברים שנאמרו – הדברים ידועים, הדברים נאמרו, הדברים כתובים.

שלום בן משה: לכן צריך לקחת אותם, הם אפילו מנותחים דיים וצריך להחליט החלטה.

שלום בן משה: להגיד – כל רשות שנמצאת במצב כזה - -- אנחנו גם, אגב, רשות, עיר שיש לה מעמד כלכלי יציב כבר מספר שנים.

שלום בן משה: ללא הסכם הגג היינו יכולים להיות יציבים עוד כמה שנים.

שלום בן משה: בינתיים גם אנחנו עלינו לאשכול 7 שזו ברכה.

שלום בן משה: ברגע שאתה עולה ל-7 מייד יורדים לך כל מיני דברים.

שלום בן משה: דבר די מוזר.

שלום בן משה: משרדי הממשלה האחרים לא מתקצבים.

שלום בן משה: לא הדתות, ולא כל האחרים.

שלום בן משה: אכן הדברים שהוא אמר נכונים – צריך לשבת.

שלום בן משה: יושב פה אריאל יוצר.

שלום בן משה: הוא היה האדריכל בהסכם הגג שלנו.

שלום בן משה: הוא מומחה – אתה בינלאומי והוא מעל לזה.

שלום בן משה: הוא יודע את כל נבכי - - -

יואב קיש: דווקא אתה מעדכן אותי כי פה בוועדה יש הרבה פעמים ביקורת עליו.

יואב קיש: אז חיזקת אותי בעניין הזה.

שלום בן משה: הוא לא יכול להגיד שום דבר שהוא לא יודע, הוא מומחה.

שלום בן משה: הוא גם יודע מה הקשיים והפתרונות שלהם.

שלום בן משה: אני אומר את זה כרגע לא כדי להחניף לו, אבל זאת עובדה.

יואב קיש: בקייטנות הוא אמר – תסדרו לבד, אני אתכם, אבל - - - זה הסתדר, כן.

יואב קיש: אני יודע הכל.

שלום בן משה: הוא מומחה כי הוא היה בצד הזה כשהוא ניהל את המשא ומתן.

שלום בן משה: עכשיו הוא בצד השני, שצריך לתת פתרונות.

שלום בן משה: אכן צריך לעשות מעשה.

שלום בן משה: אני רוצה לציין משהו שנוגע לתחבורה.

שלום בן משה: אגב, המענק שניתן פר היתר – זו המצאה, בכל הצניעות, שהתחילה אצלנו.

שלום בן משה: כאשר העלינו את זה הוא כמעט השתגע.

שלום בן משה: הוא אמר: השתגעתם?

שלום בן משה: האוצר לא נותן לשוטף.

שלום בן משה: מצאו את הנוסחה.

שלום בן משה: אלא מה הבעיה?

שלום בן משה: כשאתה נותן את ההיתר אתה מקבל את הכסף בזמן, מעתה ואילך.

שלום בן משה: אחרי שנתת- זהו, הסתיים העניין.

שלום בן משה: לכן השוטף הוא מאוד משמעותי לטפל בו.

שלום בן משה: צריך להקים איזה קרן כשהקרן הזו יושבת ואומרת: כל רשות שעדיין לא הצליחה לגשר בין הארנונה, שמכסה בערך 35% של השירותים שהעיריה נותנת לתושב, לכן – צריך מקור של בערך 60% נוסף שיבוא מהתעשייה, מהמסחר והשירותים.

שלום בן משה: ההתקדמות של הבנייה היא לא באותו זמן של התקדמות הדברים האחרים.

שלום בן משה: זה טבעי לגמרי.

שלום בן משה: לכן צריך לראות את הפער ולהגיד – כל זמן שעוד לא התקדמנו, ברגע שראינו שהעיריה מתחילה לקבל ארנונה ממסחר, מתעסוקה, ממשרדים – תוריד בהתאם לעניין הזה.

שלום בן משה: זו החלטה לא קלה אבל זו החלטה הכי נכונה שאפשר לעשות כדי למנוע.

שלום בן משה: הדבר האחרון נוגע לשר התחבורה.

שלום בן משה: המשרד היחיד שהנושא של הפרויקטים שלו הוא עתיר כספים וגם עתיר זמן זה התחבורה.

שלום בן משה: משרד התחבורה עושה בארץ באמת מהפכה עצומה בכל מה שקשור לרכבות, שדות תעופה וכבישים לצפון ולדרום.

שלום בן משה: במרכז הארץ מכיוון שהכל מתנקז לאותו מקום, הרשויות שנמצאות במרכז הארץ – יש להן בעיה גדולה מאוד.

שלום בן משה: התחבורה זה אחד מהנושאים הכי כבדי משקל, גם מבחינת משך הזמן של התכנון, יותר מזה זה הביצוע והעלויות.

קריאה: הם לא חתומים על הסכמי הגג.

שלום בן משה: משרד התחבורה לא חתום על הסכם הגג.

יואב קיש: כל התשתיות התחבורתיות שמפורטות בהסכם הגג – משרד התחבורה לא חתום עליהם.

שלום בן משה: משרד התחבורה לא בתוך הלופ של הסכמי הגג.

יואב קיש: זה - - - מחויב?

יואב קיש: לא מחויב?

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אריה טל, ראש עירית טירת הכרמל.

יואב קיש: בבקשה.

אריה טל: היושב-ראש, מכובדי.

אריה טל: אני מצטרף לדברים ולא אוסיף עליהם.

אריה טל: טירת הכרמל היא רשות מאוזנת.

אריה טל: אני ראש עיר משנת 93 ללא גירעונות למרות שהמצב הסוציואקונומי עומד על 4 בדירוג, העיר מתנהלת על הצד הטוב ביותר ובצורה מאוד מאוד – אני אומר את זה בזהירות, כי להיגרר ממעמד כזה לגירעון קל מאוד ומהיר מאוד.

אריה טל: חלק גדול מההכנסות באות מחברות ומעסקים שנכנסו לעיר והם מייצרים את כל ההכנסות של העיר.

אריה טל: היום אנחנו כבר נמצאים - - - אני רוצה גם לברך על הסכם הגג שהביא לתנופה רצינית בתחומים שונים.

אריה טל: עם כל זה יש את הכסף של ה - - -.

אריה טל: אנחנו כבר הכנסנו כ-2,800 יחידות לעיר.

אריה טל: זו אוכלוסייה שמגיעה בעיקר ממרכז הארץ ומאזורים שונים, 30% הם משפרי דיור מתוך העיר, והאוכלוסייה שמגיעה היא ברובה חזקה מאוד, לאזורי הייטק בסביבה שלנו.

אריה טל: יוצא מצב של פערים בכל הדרישות שלהם.

אריה טל: זה לראות את האזור שהתפתח, שרק עכשיו נבנה, שעמדו בו בכל התנאים, כי לקבוצה הזו יש קבוצות מהירות – הם עובדים עם הוואטסאפים, הם יותר מהירים מהתזוזות והתגובות של הרשות.

אריה טל: הם מעלים את כל החוסרים.

אריה טל: בהסכמי הגג אנחנו מתוקצבים בסכומים שונים לפי הדרישות, לפי התנאים והצרכים של ההסכם, אבל מעבר לזה לרשויות יש צרכים אחרים שלא נכנסים לתוך ההסכם.

אריה טל: אם אתה הולך להקים עיר ואתה בונה עיר, לא בקצב מדורג שמתקדם ואז אתה יכול לטפל בבעיות אלא שאתה בבת אחת רץ עם עיר שלמה וצריך לעבוד לאורך ולרוחב ולעמוד בכל הדרישות, ואלה הפערים הגדולים.

אריה טל: אני אתחיל דווקא מהנושא שדיבר עליו ידידי מראש העין, נושא התחבורה.

אריה טל: אני קיבלתי את כל הסיוע של המשרדים – משרד האוצר וכולם עזרו כדי איכשהו לעמוד בצרכים החשובים ביותר כדי לא לתקוע את העיר לגמרי ולחסום אותה.

אריה טל: קיבלנו סיוע בתקציבים, אישרו אותם.

אריה טל: עכשיו אנחנו נכנסים לתכנון.

אריה טל: עד הכניסה של התכנון המפורט אנחנו אנחנו כבר נעים במשך כמעט שנתיים בנושא הזה.

אריה טל: אתה הרי נכנס לאזורי בנייה בקצב ובצורה מסוימת – זה כבר קיים.

אריה טל: כל כלי התחבורה והמשאיות לא יכולים לעבור באזורים החדשים.

אריה טל: אין לי את הרמזורים שצריך ואין לי הרחבת כבישים שצריך, והבנייה הולכת להיתקע בעקבות התשתיות שיש מסביב.

אריה טל: פה ישנם ראשי ערים מנוסים וותיקים מאוד.

אריה טל: אני ממליץ לקחת את ראשי הערים הוותיקים, עם כל הניסיון – יש פה ראשי ערים ותיקים שמכירים את הבעיות של הרשויות והם דווקא מעיירות הפיתוח וממצב סוציואקונומי נמוך.

אריה טל: אנחנו באים בטענות למשרד הפנים.

אריה טל: אנחנו יושבים במחוז, המחוז שלנו הוא - - - משרד הפנים מנסה לעבוד עם הרשויות בהסכמי גג כדי לבנות ולתכנן לגבי בעיות עתידיות.

אריה טל: יש עבודה מצוינת.

אריה טל: אנחנו נכנסים למצב מסוים שצריך לחזק את הסכמי הגג ולראות ולמנוע את החוסרים ואת הבעיות הצפויות העתידיות, שאנחנו ניקלע אליהן.

אריה טל: כשאנחנו ניקלע אליהן זו תהיה צעקה גדולה.

אריה טל: זו ההמלצה הגדולה – לעבוד בצוותי חשיבה.

אריה טל: אני חייב לציין - -- כדי לאזן את כל הגלולה הזו של הסכמי הגג כי מה שמתקדם בקצב רגיל זו הבנייה.

אריה טל: אנחנו נאכלס לפי הזמנים שקבענו במחיר למשתכן.

אריה טל: הכל יעמוד בזמן, אבל אנחנו, ראשי הערים – ואנחנו אנשים פוליטיים, לא יעזור, רבותי.

אריה טל: אנחנו מתמודדים, אנחנו לא עומדים בדרישות של הציבור ובתנאים שהבטחנו להם שלא נשכח בבניית העיר את האזורים הישנים ולא נזניח אותם ולמצב הזה אנחנו נכנסים.

אריה טל: פה אנחנו צריכים את הסיוע בעבודה מתואמת.

אריה טל: תיעזרו בראשי הערים – לא משנה, הוותיקים וגם החדשים אבל במיוחד אלה שמכירים את הבעיות של היום יום וחיים אותן.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: דוד אריאלי, קרית טבעון.

דוד אריאלי: ישובים גירעוניים זו לא גזירת גורל, ויש לזה פתרון.

דוד אריאלי: הפתרון הוא מאוד מאוד פשוט.

דוד אריאלי: ברגע שהמדינה תפסיק לממן את השירותים הממלכתיים שהיא מספקת לרשות המקומית מההכנסות העצמיות של הרשות המקומית – אני רוצה שתקשיב לי, כי מה שאני רוצה לומר זה הפתרון.

דוד אריאלי: הפתרון הוא מתחת לפנס, אני אומר את זה שנים ואף אחד לא מקשיב.

דוד אריאלי: אני רוצה שאריאל יוצר גם יקשיב ויתייחס לזה.

דוד אריאלי: בין 15% ל-20% מהתקציב של הרשות המקומית הולך למימון שירותים ממלכתיים, שזה חינוך, רווחה, היטל הטמנה, שירותי דת, ובצד זה יש עוד אכילה קטנה בכל מיני אופציות של הכנסות של הרשות המקומית.

דוד אריאלי: כמו, למשל – אנשים לא יודעים - 7-6 שקלים פר קפיטה לכל תושב ברשות מקומית הולך למימון פיקוד העורף.

דוד אריאלי: ההכנסות העצמאיות של הרשות המקומית - - - ברגע שהתחיל תהליך שבמסגרתו איך למנוע את זה זה יפתור את הבעיה לא רק של הסכמי הגג.

דוד אריאלי: זה יפתור את הבעיה בכללותה של רשויות שלא מסוגלות לגמור את התקציב בצורה מאוזנת.

יואב קיש: אתה מציע רפורמה מלאה בכל המבנה של ה-matching, ההכנסות והמחויבויות.

דוד אריאלי: כן, ויש גם דוגמאות לזה - - -

יואב קיש: יכול להיות שאתה צודק, אבל אני אגיד לך מה הבעיה שלי עם הפתרון שלך.

יואב קיש: יכול להיות שהוא נכון, אני לא פוסל.

יואב קיש: אני לא מספיק מכיר בשביל לפסול, אני רק אגיד דבר אחד: זה מהלך מאוד ארוך טווח שדורש חשיבה חדשה.

יואב קיש: אני אתן לך עוד דוגמה שמתחברת לעניין הזה – נושא האשכולות בעיניי לוקה בחסר, בדיוק כמו ששמענו.

יואב קיש: אני חושב שצריך שיהיה עוד מנגנון של חוסן כלכלי של עיריה, כי יש לך עיריות שיש להן אשכולות גבוהים, חזקים כביכול, אבל כלכלית – ואתה יודע את זה היטב – לא מסוגלות לסגור תקציב, וההפך.

יואב קיש: לכן מה שנאמר פה זו אמירה מאוד נכונה: לחשוב מחדש על כל המבנה הזה.

יואב קיש: אנחנו סוחבים את זה הרבה מאוד שנים אבל אני אגיד לך איפה הבעיה היחידה שלי : זה בלהיות פרקטי.

יואב קיש: בסוף יש רשויות שחתמו הסכמי גג לנו, לכולנו, שהן כבר עכשיו במשבר.

יואב קיש: אם אני אחכה לפתרון שאתה אומר, אני לא יודע אם אני אגיע ל - - -

דוד אריאלי: לא, הם עוד לא - - - אז אם תרצה נעשה פגישת המשך בלשכתך ואני אסביר לך.

דוד אריאלי: זה הרבה יותר קל ממה שאתה מעלה על דעתך, ואני אתן לך דוגמה ממה שקרה במעבר מאיגודי ערים לכיבוי אש לרשות הכיבוי.

דוד אריאלי: לטבעון ספציפית זה חסך קרוב ל-800 אלף שקלים לתקציב.

דוד אריאלי: לעירית חיפה אני מניח שזה עשרות אלפי שקלים.

דוד אריאלי: עירית תל אביב – יותר.

דוד אריאלי: בתהליך של 5 שנים, גם בזכות משרד הפנים, נוצר מצב שהוצאה ענקית מהתקציב השוטף של הרשות המקומית פשוט נמוג.

דוד אריאלי: פתאום התפנו קרוב לחצי אחוז מהתקציב שלנו או אחוז ברשויות גדולות יותר.

דוד אריאלי: זה הרבה פחות נורא ממה שאתה חושב וזה ניתן ליישום בצורה הרבה יותר מהירה.

דוד אריאלי: זה גם יגרום למצב שחלק גדול מהתהליך ימומן מתקציב האיזון - - -

יואב קיש: אני בהחלט רוצה לעשות חשיבה ארוכת טווח.

יואב קיש: אתה יודע, הדיון הזה – יש לנו את החשוב ואת הדחוף.

יואב קיש: בדרך כלל הדחוף נוטה לעכב לנו את החשוב.

יואב קיש: בעיניי הדיון הזה הוא מאוד חשוב, גם מה שאתה אומר מאוד חשוב.

יואב קיש: אני חושב שאנחנו צריכים במקום הזה – אני אשמח לעשות ישיבה פנימית באמת לבדוק, גם על משהו שאני רוצה שייצא למתווה חדש, בהסכמה ובהבנה עם כל הגורמים – יש הרבה ניסיון בכל המשרדים.

יואב קיש: אבל ספציפית כרגע אני הרבה יותר מוטרד מבעיות שאנחנו הולכים לראות בזמן היותר קרוב.

דוד אריאלי: הדברים שאתה יכול לעשות בזמן הקרוב זה דברים שאתה יכול בצורה של מענק, לדעתי זה לא נכון כי הכסף קיים.

דוד אריאלי: אתה לא צריך להגדיל ארנונה.

דוד אריאלי: ההכנסות העצמיות של הרשות להערכתי הן מספקות ואין צורך בזה.

דוד אריאלי: פשוט צריך לראות איך לא לוקחים את ההכנסות העצמיות.

דוד אריאלי: עוד משפט – הסכמי הגג, צריך להבין, היישום והכניסה ברמה של 4-3 שנים זה דווקא דברים שאתה כן יכול לפתור אותם בממד הזמן בתהליך.

דוד אריאלי: אני שוב נותן דוגמה מכיבוי אש, זה נמשך 5 שנים ובהצלחה גדולה

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: מיכאל וידל, ראש עירית רמלה.

מיכאל וידל: שלום רב.

מיכאל וידל: הנושא הראשון שאני רוצה לדבר עליו זה נושא המנהלת.

מיכאל וידל: אני פחות משנה ראש עיר.

מיכאל וידל: לפני ואחרי היתה מנהלת להסכמי הגג לכל ההתחדשות העירונית, והיא עבדה בלי קול קורא, בגלל שבטעות פסלו את הקול הקורא.

מיכאל וידל: אני לא מתעסק בזה, זה נושא משפטי.

מיכאל וידל: אני כל פעם שואל מתי יש קול קורא נוסף להקים מנהלת.

מיכאל וידל: אני, בשונה מאחרים קיבלתי גירעון גדול, גירעון בתקציב, גירעון בשוטף – זה דבר קריטי להתחדשות העירונית, במיוחד בעיר ישנה וותיקה בעיר רמלה.

מיכאל וידל: הבתים בני 60 שנה, אני לא מכיר עיר שזה סדר גודל בה.

מיכאל וידל: זה הנושא הראשון.

מיכאל וידל: הנושא השני שהוא הכי חשוב ואפילו קריטי – קרקע משימה.

מיכאל וידל: אנחנו מדברים מול המנהל המון פעמים, אני אומר את זה דווקא לזאב בילסקי, וישבתי עם אביטן ועם עינת גנון ועוד – הם לא מוכנים לתת לנו קרקע משלימה.

מיכאל וידל: נותנים לנו 200 יחידות.

מיכאל וידל: זה עוצר את כל תוכנית ההתחדשות העירונית בעיר.

מיכאל וידל: לעומת זאת בערים חזקות כמו רחובות, לוד, יבנה, אתמול גם מראים לי בראשון לציון – אלפי יחידות בקרקע משלימה.

מיכאל וידל: במה אני שונה מהם?

מיכאל וידל: הקבלן לא יכול להתחיל לבנות בלי קרקע משלימה.

מיכאל וידל: זה הביצה והתרנגולת, אי אפשר להתחיל אפילו.

מיכאל וידל: עוד נושא אחד, אחרון.

מיכאל וידל: אתה דיברת, לפני שנכנסתי, קיבלתי עדכון מהעוזרת שלי – שדיברת על פערים בתשתיות ועוד משהו.

מיכאל וידל: יש פערים בתשתיות.

מיכאל וידל: העיר רמלה, כמו שאמרתי, עיר ותיקה וישנה מאוד.

מיכאל וידל: התשתיות ישנות.

מיכאל וידל: תאגיד המים שלנו כל היום עובד על השכונות הישנות כדי להחליף את הביובים, ואתה לא יכול לגבות מאנשים כסף.

מיכאל וידל: .

מיכאל וידל: זה אנשי "עמידר", דברים בעיתיים.

מיכאל וידל: אני מבקש שגם תעלו אותם על סדר היום.

מיכאל וידל: תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: מאחר ודיברת על התחדשות עירונית – בכוונה דיברנו פה על תשתיות גם בהסכמי גג, גם בתוכניות מתאר, גם התחדשות עירונית – הכוונה היא באמת הסתכלות רחבה על כל נושא התשתיות שכמובן מאופי קצב הבנייה המואץ בהסכמי הגג זה כמובן תפס מאוד כותרות.

יואב קיש: אני חושב שראשי רשויות כולם דיברו, כל מי שפה.

יואב קיש: אם לא, אז נא לציין.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע עוד שניים ואז נשמע גם את חברי הכנסת.

יואב קיש: חברת מועצת עירית יבנה, רונית בבקשה.

רונית ארנפרוינד: אני מאוד שמחה שאני מדברת אחריך, כי אני מדברת באמת על השילוב של הסכם הגג עם התחדשות עירונית.

רונית ארנפרוינד: יבנה נמצאת בתנופה מאוד גדולה בשנים האחרונות בשטחים החדשים, ותנופה מבורכת, כי זה בהחלט הביא אוכלוסייה חדשה ואנרגיות מאוד חיוביות לעיר.

רונית ארנפרוינד: אלא שמה?

רונית ארנפרוינד: בימים אלה, הסכם הגג שלפיו מדובר ב-12,5 אלף יחידות דיור, זה עומד להכפיל את העיר.

רונית ארנפרוינד: אם היום העיר היא 47,000 עם הסכם הגג נהפוך להיות 100 אלף תושבים.

רונית ארנפרוינד: זה בלי לדבר על התחדשות עירונית.

רונית ארנפרוינד: כשאנחנו מדברים על תשתיות האיום על קריסת התשתיות נראה ממשי ממש.

רונית ארנפרוינד: כשאנחנו נכנסים לסיפור של התחדשות עירונית, ויבנה קיבלה קרקע משימה לא כל כך הרבה יחידות דיור - -

מיכאל וידל: - - -

רונית ארנפרוינד: - - המשמעות היא שהתחדשות עירונית – אנחנו נרוץ, אני מקווה שלא, עם הסכם הגג ולהכפיל את העיר ושליש מסך כל העיר, זה אומר – כל המקומות בעיר הוותיקה, אנחנו נישאר – יש שם סיכון מאוד גדול שהם לא יעמדו בנוסחה של 1-4, 1-5 כי התשתיות לא יעבדו שם.

רונית ארנפרוינד: לכן יש לעניין הזה - - -אני משערת שאני לא מחדשת שום דבר, מכון מילקן כבר ב-2014 עשה חקירה מאוד יסודית בעניין הזה, ואפילו באופן מפתיע, כשקראתי את התוצאות של המחקר של המכון – הוא בא ואמר שאם אנחנו נכפיף במידה מסוימת את הסכם הגג ואת ההטבות של הסכם הגג קודם לעשות התחדשות עירונית, ההוצאה, גם של המדינה וגם של הרשות, תהיה שליש.

יואב קיש: עוד פעם – אם יעשו מה?

יואב קיש: אם נלך להתחדשות עירונית במקום לבנייה חדשה?

רונית ארנפרוינד: קודם כל התחדשות עירונית עם הסדר של הטבות מס של מסי שבח ושל קרקע משלימה.

רונית ארנפרוינד: המספרים שהם מדברים עליהם זה שליש.

רונית ארנפרוינד: אפשר לבדוק את זה.

רונית ארנפרוינד: המספרים שהם מדברים עליהם – שההוצאה של המדינה והתמיכה של המדינה לטובת כל הפרויקט הזה תקטן מאוד.

רונית ארנפרוינד: אבל בלי להתווכח על המספרים יש כאן סימן שאלה מאוד גדול.

רונית ארנפרוינד: אם רצים עם הסכמי הגג לבנייה רוויה בשטחים חדשים בלי לפתור את בעיית ההתחדשות העירונית אנחנו יכולים ומסכנים את ההתחדשות העירונית ואם אנחנו מדברים על צדק חברתי, להטיב עם התושבים, ליבנה יש שכונות שהוקמו לפני 60-50 שנה עם אוכלוסייה נחשלת.

רונית ארנפרוינד: אנחנו נשאיר אותם שם.

רונית ארנפרוינד: בעניין הזה אני חושבת שהסכם הגג יפגע קשות אם לא נפתור עם קרקע משלימה קודם כל להתחדשות עירונית.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: ורדית ארדי גד, מוועד הפעולה הוד השרון .

יואב קיש: אחריה – יוסי צרפתי.

ורדית ארדי  גד: תודה רבה על הזכות להישמע פה.

ורדית ארדי  גד: אני מעיר סמוכה לעירו של זאב בילסקי, ששם חשבנו שפתרו לשביעות רצון התושבים את הבעיה של הבינוי.

ורדית ארדי  גד: אנחנו לא שם, לצערי.

ורדית ארדי  גד: אני רוצה להודות לכם, וליושב-ראש יואב קיש שהזמין אותנו לדיון לשמוע ולהשמיע.

ורדית ארדי  גד: מזה שנתיים מוביל ועד הפעולה בהוד השרון שאני ממובילו, את ההתנגדות לתוכנית המתאר שהוגשה ואף אושרה בוועדה המחוזית.

ורדית ארדי  גד: לשמחתנו, שופטת בית המשפט המחוזי ורדה מרוז קיבלה את התנגדותנו באופן תקדימי ואישרה לנו לערור לוועדה הארצית בנושאי תחבורה.

ורדית ארדי  גד: בשנים האחרונות אנו עדים לתופעה המטרידה ביותר ברמה הארצית של יותר ויותר נציגויות של ערים ויישובים שמתנגדות נחרצות לתוכניות בינוי ביישוביהן.

ורדית ארדי  גד: כאן אנחנו נשמעים, התושבים.

ורדית ארדי  גד: הזעקה של התושבים אולי לא נשמעת בכל מקום.

ורדית ארדי  גד: נשאלת השאלה האם ההתנגדויות הן משום שאנשים לא רוצים שיבנו להם קרוב לבית או שמא יש פה עניין עמוק יותר.

ורדית ארדי  גד: אנו טוענים שהעניין עמוק הרבה יותר.

ורדית ארדי  גד: אנו טוענים שהזרועה המתכננת במדינה לא לוקחת בחשבון את התושבים הקיימים, לא מתייחסת לתשתיות, לא יורדת לפרטים תכנוניים שהיא אמורה לקחת בחשבון כשהיא מתכננת גידול אדיר שכזה.

ורדית ארדי  גד: לפני מספר חודשים אמר לי מנכ"ל משרד הפנים – שאלנו אותך בכנס, באוניברסיטת תל אביב, ומאד הערכתי את האומץ שבו עמדת ואמרת את שלך, שלגידול המואץ הזה שמקדם משרד האוצר אין היתכנות כלכלית.

ורדית ארדי  גד: רבות מן המועצות המקומיות והעיריות, כמו ששמענו פה, יקרסו בגלל הגידול המואץ הזה כשכולנו יודעים שההשקעה של העיריה גבוהה משמעותית מהמסים שהוא משלם לעיריה.

ורדית ארדי  גד: בנייה מסיבית כל כך בכל חלקי הארץ בלי חשיבה על תשתיות, בלי חשיבה על מקורות פרנסה לעיר, בלי חשיבה על תושבי העיר הקיימים והעתידיים תביא לקריסה כלכלית וחברתית – עם דגש על חברתית, של יותר ויותר ערים.

ורדית ארדי  גד: מטריד אותנו מאוד, התושבים, כי החלטת האוצר לקדם תוכניות בנייה הרסניות מקודמת בצורה בלתי אחראית ובלתי מבוקרת ומפוקחת.

ורדית ארדי  גד: אמירות כמו האמירה האומללה של אביגדור יצחקי שהיתה רק סממן למדיניות – זה לא משהו מקרי, זו מדיניות – של "ישנו בשקי שינה על הרצפה במקום העבודה שלהם", היא לא אמירה מקובלת, לא כאמירה ולא כמחשבה שמעודדת מדיניות.

יואב קיש: הוא לא פה, אז אני לא מציע להיכנס לזה.

ורדית ארדי  גד: אב זה היה בעיתונות - - -

יואב קיש: לא משנה.

יואב קיש: אני לא יודע מה הקונוטציה וכן הלאה.

יואב קיש: אני מכיר את אביגדור.

יואב קיש: בדרך כלל הוא איש היגיון, ואם לא – הוא מתקן.

יואב קיש: אז בואו לא ניכנס לזה.

יואב קיש: אם הוא היה פה אז הייתי נותן לו להשיב, אבל הוא לא פה.

ורדית ארדי  גד: אני אחדד, למרות שזה פורסם בעיתונות - - -

קריאות: - - -

יואב קיש: לא משנה, בואי לא ניכנס לזה יותר.

ורדית ארדי  גד: - - -

יואב קיש: סליחה, את מנהלת דיון אתי, לא עם קריאות ביניים.

יואב קיש: אני מבקש להמשיך הלאה.

יואב קיש: תודה.

זאב בנימין בגין: אם מישהו אמר, ואז היית אומרת - - -

ורדית ארדי  גד: אנחנו רוצים לחשוב על מדינת ישראל כמדינה מפותחת, מתקדמת, שבונה את עתידה להרבה שנים קדימה ולא מתנהלת במצב חירום בנושא הבנייה.

ורדית ארדי  גד: אנחנו לא במצב של חומה ומגדל.

ורדית ארדי  גד: אנו קוראים לכם, חברי הכנסת ואנשי המקצוע, לעצור את הטירוף, להכריח את משרדי האוצר והפנים לשבת סביב שולחן עגול ביחד עם נציגות תושבים ולהכין תכנון שפוי, תכנון שלוקח בחשבון תשתיות, תכנון שלוקח בחשבון את האנשים שחיים פה במדינה הזו.

ורדית ארדי  גד: אנשים חייבים לחיות דירה לחיות בה, זה ברור, אבל לאף אחד, גם אלה שחייבים דירה לא ירצה לחיות בדירה שאין איך לצאת ממנה, איך אפשרות להגיע ממנה למקום העבודה, אין סביבה בתי ספר וגני ילדים, גינות שעשועים או כל דבר אחר שנדרש בתכנון כזה.

ורדית ארדי  גד: לכן תכנון שפוי משרת גם את אלה שרוצים דירה.

ורדית ארדי  גד: לראיה, כמות הזוכים בתוכנית למשתכן שוויתרו על זכותם כשהבינו שהדירה שהם זכו בה נמצאת במקום שלא ניתן לחיות בו חיים שפויים.

ורדית ארדי  גד: אנחנו שומעים על לא מעט כאלה.

ורדית ארדי  גד: אם רוצים את מדינת ישראל מתקדמת צריך לעצור את התכנון הלא שפוי, להקים ועדה משותפת של כל משרדי הממשלה הרלבנטיים, כולל נציגות תושבים, ולהמשיך בסגנון שפוי שרואה את עתיד המדינה ועתיד הדורות הבאים בראש סדר העדיפות.

יואב קיש: מנכ"ל המשרד החברתי, בבקשה.

יוסי צרפתי: אני מצטרף לכל מילה שורדית אמרה.

יוסי צרפתי: הרבה ממה שרציתי להגיד היא אמרה, אז באמת אקצר.

יוסי צרפתי: כלל אצבע בדמוקרטיה חזקה ובריאה: איפה שיש שיתוף ציבור אמיתי בתהליכי קבלת החלטות, בסופו של דבר יש פחות בעיות לאורך הדרך.

יוסי צרפתי: פה חותמים על הסכמי גג שהמשמעויות שלהם לחיי התושבים, לחיי העיר, הן השפעות דרמטיות, בלי הפרזה.

יואב קיש: כן, אבל ראש העיר מייצג את הציבור.

יואב קיש: בסוף, מי שבא לתת את עמדת העיר זה ראש העיר.

יוסי צרפתי: על אותו משקל אתה יכול להגיד לי – אנחנו בוחרים פעם ב-4 שנים כנסת, אין לי מה לבוא לפה לקיים את הדיון.

יואב קיש: לא, זה לא אותו משקל.

יוסי צרפתי: יש לציבור מקום, אמור היות לו מקום בתהליכי קבלת ההחלטות בכלל, ובטח כשמדברים על החלטות כאלה דרמטיות כמו הסכמי גג.

יוסי צרפתי: זה לא שמועצת העיר – כולם יודעים את זה – מועצת העיר מקיימת איזה דיוני עומק מקצועיים נורא וארוכים על איך יעשו את ההסכם , מתאים או לא מתאים.

יואב קיש: אולי יש מקומות שכן ויש מקומות שלא – אני לא מכליל עכשיו.

יוסי צרפתי: אני מכיר לא מעט מקרים – נהריה, עיר עם צרות מכאן ועד הודעה חדשה, בישיבה של חצי שעה מוסיפים 10,000 יחידות דיור.

מיכאל וידל: - - -

יוסי צרפתי: יש מקרים ויש מקרים, ואם ברמלה הכל בסדר – אז הכל בסדר.

יוסי צרפתי: אני יכול לומר שבנהריה זה לא ככה.

יוסי צרפתי: ידידי, יצחק, פעיל, איש המשמר האזרחי באלעד - - -

קריאה: אל תזכיר כאן שמות של רשויות שאינן.

קריאה: הם לא פה.

יוסי צרפתי: זה לא רכילות.

יואב קיש: מה שאומר אלי, והוא צודק, אי אפשר לבוא פה בביקורת לאנשים שלא נמצאים פה.

קריאות: - - -

יואב קיש: בואו נדבר על המהות.

יואב קיש: רציתי שלא יפריעו לך.

תמר זנדברג: - - -

יוסי צרפתי: אם אתם רוצים שנדבר יותר רחב, נדבר יותר רחב, לא על אלעד ולא על נהריה.

יוסי צרפתי: נדבר על זה שחותמים על הסכמים דרמטיים לחייהם של התושבים באין דיון ציבורי פנים עירוני בתוך העיר שבו באמת התושבים מעורבים בזה שהולכים להפוך את העיר שלהם – לא בהכרח לרעה.

יוסי צרפתי: הולכים להפוך את העיר שלהם.

יוסי צרפתי: צריך שהמדינה תתנה.

יוסי צרפתי: צריך לדייק את הרעיון הזה ולהוריד אותו לקרקע, אבל צריך שהמדינה תתנה את החתימה על הסכם גג בזה שבעיר שעכשיו חותמים אתה על הסכם גג יתנהל דיון ציבורי אמיתי – עם ועדי שכונות, עם נציגי תושבים, עם ארגונים חברתיים שפעילים בעיר, עם מי שאתם רוצים.

יוסי צרפתי: אבל אי אפשר לחתום על הסכמים כאלה דרמטיים אם התושבים פתאום מתעוררים ואומרים – אחרינו המבול.

יואב קיש: אני יכול להגיד לך מה התפיסה האישית שלי בעניין.

יואב קיש: קודם כל אני כמובן בעד מעורבות ציבורית, ואני חושב שזה חשוב.

יואב קיש: אנחנו עושים את זה גם בוועדה הזו ואין ספק.

יואב קיש: מצד שני בסוף צריך גם יכולת שליטה ואנחנו בדמוקרטיה שכך היא עובדת, בסוף יש נבחרי ציבור שיתנו דין וחשבון.

יואב קיש: אם הם מצליחים לשתף את הציבור והציבור מרגיש שהוא חלק מהתהליך, בעיניי זה הדבר הכי נכון.

יואב קיש: ואז, רוב הסיכויים הם גם שהם יקבלו את אמון הציבור בפעם הבאה שהם ייבחרו.

יואב קיש: אם הם פועלים כמו שריף מנותק – עוד חצי שנה יש בחירות ואני מבטיח לך שבהרבה מקומות שבהם ראשי ערים הובילו מהלכים, בין אם זה נגד הסכם גג או בעד הסכם גג – יש חלק מהציבור שיתמוך בהם וחלק מהציבור שיתנגד להם.

יואב קיש: שמענו פה את ועד הפעולה של הוד השרון שבא בדיוק מהמקום הזה.

יואב קיש: לכן, בסופו של דבר צריך להבין שכדי שנוכל להתנהל ולהתקדם ושייקחו החלטות, אז צריך שיהיו נציגי ציבור שיאמרו את דבריהם וייצגו את הציבור והם בסופו של דבר יתנו דין וחשבון.

יואב קיש: זו התפיסה שלי בעניין הזה.

יואב קיש: אני מסכים אתך שהדרך הנכונה לנסות ולערב ככל שאפשר את הציבור, ואם ראשי הערים לא עושים את זה אז הם מן הסתם ישלמו על זה מחיר גם בקלפי.

יוסי צרפתי: אני שואל את מנכ"ל משרד הפנים – האם ישנה היתכנות, לא על הסכמים שכבר נחתמו אלא על אלה שעוד ייחתמו, לחייב את הערים האלה לקיים דיון ציבורי עירוני על ההסכמים?

יואב קיש: אני אענה לך, זה לא בסמכותו בכלל.

יואב קיש: מי שמבקר את ראשי העיר זה מועצת העיר.

יואב קיש: חברי המועצה צריכים לקבל input מהציבור, והם צריכים לבוא ולהגיד – אנחנו רוצים דיון, והדברים האלה צריכים לעבוד.

יואב קיש: אבל בנושא הזה סיימנו.

קריאה: אגב, כל תוכניות המתאר הכוללניות עוברות שיתוף ציבור מאוד מסיבי, שיהיה ברור.

איתי חוטר: אדוני, תודה.

איתי חוטר: אני רוצה להודות לך על קיום הדיון החשוב הזה.

איתי חוטר: אני חושב שעל הבעיות רובנו מסכימים.

איתי חוטר: גם הבעיות בתקציב הפיתוח שהנושא הזה מייצר לרשות המקומית, גם על היעדר התשתיות התומכות וגם מה שאנחנו צפויים לראות בתקציבים השוטפים של הרשויות המקומיות.

איתי חוטר: אני רוצה בעניין הזה להתחבר דווקא לפתרונות, ולפתרון שהציע דודי אריאלי, לעשות לו פיתוח קטן.

איתי חוטר: הפיתוח מדבר על זה ש- - - אני מסכים שרפורמה שמדברת על הפחתת ההשתתפויות של הרשויות המקומיות בתקציבי החינוך, הרווחה, ב-matching, בכל משרדי הממשלה זה דבר שהוא לא פשוט ויהיה קשה לעשות אותו, אבל בואו נדבר על שמירה על התקציבים במצב הקיים.

איתי חוטר: לא יכול להיות, לדעתנו, שבעוד שלתקציב המדינה יש הגנות גם בחוק יסוד: משק המדינה, כל הצעה תקציבית מעל 6 מיליון שקל מייד אריאל יוצר בא לוועדת השרים לענייני חקיקה - - -אני מדבר גם על חקיקות פרטיות.

איתי חוטר: מפני חקיקות ממשלתיות הם לא צריכים הגנה כי הממשלה סוברנית לחוקק או להציע חקיקה כזו, אבל יש את חוק יסוד: משק המדינה, שמגן על תקציב המדינה שהוא סדר גודל של 400 מיליארד שקל.

איתי חוטר: כל הצעת חוק תקציבית מעל 6 מיליון שקל יש הגנות כאלה ואחרות, יש את הנומרטור שמגן על תקציבי המדינה.

איתי חוטר: על השלטון המקומי, שכל תקציבו בשוטף הוא כ-50 מיליארד שקל, אין הגנות, לא מפני חקיקה פרטית, בטח לא מפני חקיקה ממשלתית, ואנחנו רואים מבול של רגולציה ושל חקיקה שמשיתה נטלים חדשים על השלטון המקומי מדי שנה בהיקפים של מאות מיליוני שקלים בשנה, כאשר כולנו יודעים ומבינים שהידיים של הרשויות המקומיות קשורות בכל מה שקשור להעלאת ארנונה, העלאת מסים וכל מה שקשור בפיתוח.

איתי חוטר: אנחנו רואים דווקא מגמה הפוכה.

איתי חוטר: אנחנו רואים הפחתות ורצון לייצר תמריצים להתחדשות עירונית, לייצר ויתורים על היטלי השבחה, למשל.

איתי חוטר: אנחנו נמצאים בשיח עם משרד האוצר כבר שנתיים על הנושא של דמי ביטוח רחביים, שזה הוצא במסגרת חוק ההסדרים לשנים 18-17 וגם שם אנחנו מוצאים את עצמנו נאבקים על רכיב למוסדות ציבור, על רכיב להתחדשות עירונית, של ישן מול חדש.

איתי חוטר: לכן, הדברים האלה לא מבשילים.

איתי חוטר: אנחנו רואים הליכים הפוכים ממה שאנחנו רוצים לראות קדימה כדי לייצר מקורות מימון לרשויות המקומיות.

יואב קיש: נמצא אתנו יורי, מרמ"י, יש את אריאל יוצר וכמובן זאב בילסקי – ראש מטה הדיור.

יואב קיש: אתם שמעתם את כל הדברים שנאמרו פה בשטח, גם מראשי ערים וגם מהציבור.

יואב קיש: אני רוצה לרגע לחדד ולומר מספר דברים ואז נשמע גם את חברי הכנסת.

יואב קיש: אין ספק שהמהלך הזה של הגידול בבנייה יוביל למשבר אמיתי.

יואב קיש: חייבים לנהל את זה.

יואב קיש: שמענו מספר בעיות, אם זו הבעיה שהעלה בתחילת הדיון מרדכי כהן בנושא בכלל של שמירה על רמת שירותים, להיות מסוגלים לתת תמיכה לרשות שהיא לא רשות חזקה במרכז שפתאום צומחים לה התושבים והיא צריכה להיות מסוגלת להמשיך את השירותים עד שהיא מתבססת.

יואב קיש: זה מהלך אחד.

יואב קיש: מעבר לזה, שמענו גם שלא כל המשרדים – ובעניין הזה ביקשתי שיהיה פה נציג גם ממשרד התחבורה, ממשרד הדתות וגם ממשרד הרווחה בנושא כל כך חשוב.

יואב קיש: לא כולם בתוך הסכמי הגג.

יואב קיש: אלי, אולי אצלך כולם היו בסדר אבל אני לא יודע אם משרד התחבורה חתם או לא, כמו שאומרים שהוא לא חותם, ואם התבססת על מחלפים כאלה ואחרים יכול להיות שתמצא את עצמך ביום מן הימים עם תושבים שלא מצליחים לצאת מהשכונות האלה.

יואב קיש: לכן יש פה לא מעט בעיות.

יואב קיש: כמו שממענו, גם בנושא של תוכניות מתאר, כן כוונת תוכניות המתאר להיות מתוזמנות וקרו עד עכשיו – לכן לוקח המון זמן מצד אחד.

יואב קיש: אז אמרנו – בוא נקצר, נתחיל לעבוד מהר.

יואב קיש: נכנסנו בכל הכוח עם מטה הדיור לעניין הזה ועכשיו צריך לראות איך דואגים שהעסק הזה לא מתפרק לצדדים.

יואב קיש: אני חושב שזה המסר של כולם.

דב חנין: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה על כינוס הדיון החשוב הזה וברכות לך, זאב בילסקי, על הכניסה לתפקיד.

דב חנין: אני מאוד שמחתי שנכנסת לתפקיד כיוון שאני מכיר אותך כאדם עם המון המון ידע ויכולת, וגם שילוב של כישרון עם יכולת לעבוד עם בני אדם – שזה דבר חשוב בחיים.

דב חנין: גם מכיוון שאני חושב שאתה מחבר עוד דבר שלדעתי היה חסר בשלב הקודם והוא ההידברות עם השלטון המקומי.

דב חנין: אני חושב שהמהלך שהמדינה מקדמת, הוא מתקדם בהרבה כוח והרבה עצמה, לא יכול להיעשות בלי דיאלוג מאוד מאוד מקיף ומעמיק עם השלטון המקומי.

דב חנין: אתה, כמי שהרבה שנים עמד בראש עיריה מאוד מצליחה ומוצלחת – תדע לעשות את זה.

דב חנין: אני מאחל לך הצלחה גדולה, אני בטוח שתצליח ואנחנו גם לעמוד לרשותך ככל שנוכל.

דב חנין: הדיון הזה הוא דיון חשוב כי לדעתי המדינה הולכת למהלך מאוד מאוד גדול אבל בדרך היא עושה טעויות מאוד גדולות.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על פתרון בעיות אנחנו צריכים להבין שבסופו של דבר הבעיות שאנחנו רוצים לטפל בהן הן בעיות של בני אדם.

דב חנין: בני אדם צריכים דירות מגורים, ודאי.

דב חנין: אבל דירת מגורים בלבד לא תפתור את הבעיה.

דב חנין: אם אין שירותים, אין מקומות לימוד, אין בתי ספר, אין גנים ואין רקמה חברתית תומכת, אם אין עיריה שמסוגלת לספק שירותים – אנשים יגורו בדירה, אבל אולי באמת יגורו בשק שינה.

דב חנין: זה לא מה שאנחנו רוצים, לא שהם יגורו בשק שינה בדירה שלהם ולא שהם ישנו בשק שינה במקומות העבודה שלהם.

דב חנין: לכן התפיסה האינטגרטיבית היא כל כך חשובה והתכנון הוא כל כך חיוני.

דב חנין: תכנון הוא לא בעיה בדרך שצריך להתגבר עליה כדי לעשות דברים מהר.

דב חנין: תכנון הוא התנאי לעשות את הדברים גם נכון וגם מהר, וכשלא מתכננים עושים את זה גם רע וגם עושים את זה יותר לאט.

דב חנין: יש התנגדויות, מאבקים, מלחמות, ובסוף זה יוצא גם גרוע וגם איטי.

דב חנין: אני מאוד חושש שבמהלכים הגדולים שהמדינה כרגע מקדמת בעצם מגלגלים את הבעיות.

דב חנין: מגלגלים בעיות גם לרשויות מקומיות שלדעתי לא יוכלו להתמודד עם בעיות בהיקף הזה.

דב חנין: גם אם אנחנו מדרים על משדרי ממשלה – יגלגלו את זה למשרד הפנים בסוף.

דב חנין: זה המשרד שהוא האבא של הרשויות, בסוף.

דב חנין: אנחנו רואים אותו מתגייס למען הרשויות בכל מיני עניינים שאולי מלכתחילה לא היה צריך להיכנס אליהם, כמו איתנות.

דב חנין: אחר כך באים בטענות ואומרים – זה לא עובד.

דב חנין: אבל המדינה חייבת להתייחס לדברים האלה בצורה אינטגרטיבית ומתחילת הדרך.

דב חנין: מבחינת הנושאים עצמם הועלו פה כל מיני נושאים.

דב חנין: מכל הנושאים שהועלו אני רוצה לשים את האצבע על שתי חולשות גדולות של המהלך.

דב חנין: החולשה הראשונה היא הנושא של ההתחדשות העירונית.

דב חנין: מדברים המון על התחדשות עירונית, העברנו בכנסת חוק של התחדשות עירונית, אבל כשאתם מתסכלים על התוכניות ורואים מה מקודם בפועל אתם רואים שהתחדשות עירונית היא לגמרי בשוליים, בזמן שהתחדשות עירונית צריכה להיות במרכז.

דב חנין: התחדשות עירונית – לתגבר את הערים הקיימות, לחזק אותן, לשפר את איכות החיים, להוסיף דירות.

דב חנין: לא רק להשתלט על עוד שטחים ולהקים שכונות בעוד אזורים שאולי צריך להקים בהם ואולי לא צריך להקים בהם שכונות חדשות.

דב חנין: התחדשות עירונית צריכה להיות במרכז.

דב חנין: זה מסובך, אני יודע, זה לא פשוט, אבל קודם כל – משרד האוצר ואתם, זאב, צריכים לתת לנושא הזה עדיפות מאוד גדולה מבחינת סדר העדיפויות ומערכת התמריצים שאתם נותנים, ואז הדברים האלה ייצאו לדרך.

דב חנין: אני יודע שברשויות המקומיות יש היום המון נכונות לקדם מהלכים של התחדשות עירונית.

דב חנין: אז יש עם מי לדבר, אני יודע שברוב הרשויות ואולי אפילו בכולן.

דב חנין: הנקודה השנייה היא הסוגיה של התחבורה.

דב חנין: התחבורה הולכת להכניס אותנו למשבר.

דב חנין: יושב לידי ראש עירית ראש העין כי כבר היום – באמת, נעשה פיתוח בראש העין, לכאורה דבר טוב וכולנו מברכים על זה.

דב חנין: מצד שני, תושבי ראש העין ולא רק הם לא יכולים לצאת לשום מקום.

דב חנין: ראש העין הופכת להיות עיר במצור, ואת המצור הזה צריך לפרוץ, והוא הולך ונעשה יותר ויותר קשה כאשר בונים עוד ועוד יחידות דיור בבנייה רוויה יחסית, בצפיפות יחסית גדולה ולא מייצרים פתרונות תחבורה.

דב חנין: מה צריך לעשות?

דב חנין: אי אפשר לספק, אני אומר את זה בצורה מאוד מאוד חדה – אי אפשר לספק מול כל יחידות הדיור החדשות שנבנות מספיק כבישים.

דב חנין: זה לא יקרה.

דב חנין: אין מספיק שטח וגם אם תייצרו כביש בשכונה, הכביש הזה יצטרך להתחבר לכביש בחוץ והכביש בחוץ יהיה המקור של הפקק.

דב חנין: לכן צריך פה מהפכה של שירותי תחבורה ציבורית שתיתן שירות באיכות מאוד מאוד גבוהה.

דב חנין: צריך חשיבה יצירתית איך מחברים את השכונות החדשות באופן יצירתי לתחנות אוטובוס, לקווי רכבת.

דב חנין: משפט אחרון, משפט סיכום- אם לא יהיה מענה תחבורתי כולל שמבוסס על תחבורה ציבורית אנחנו עתידים לייצר מצב שאנשים לא יעמדו בו, ואז הם לא יגורו בדירות האלה.

דב חנין: יבנו דירות נהדרות והן תישארנה ריקות.

טלב אבו עראר: מכובדי היושב-ראש, מכובדי מנכ"ל משרד הפנים, ראש מטה הדיור במשרד האוצר.

טלב אבו עראר: אנחנו פה נדבר על תושבי הנגב והתושבים הבדואים.

טלב אבו עראר: כל המדינה יודעים שאנחנו סובלים ממחסור אדיר בתנאים הבסיסיים, בהכרה ביישובים.

טלב אבו עראר: טוב שמשרד הפנים ומשרד האוצר כאן.

טלב אבו עראר: התחיל יושב-ראש ועדת הפנים במשפט שמנסים לייצר אלטרנטיבה לזוגות הצעירים.

טלב אבו עראר: אני חושב שזה חל ויחול על לא ערבים.

טלב אבו עראר: יש מצוקת דיור עמוקה בקרב הצעירים הבדואים בנגב, ועם כל זאת אין פתרון, אין מענה.

טלב אבו עראר: אנחנו באמת סובלים מתנאי מחייה קשים בנגב, ואחרים סובלים מעודף בנייה.

טלב אבו עראר: הרי כולכם יודעים על יישובים שקיימים, קבועים ומוכרים.

טלב אבו עראר: מאז שהוקמו עד היום לא הורחבו תוכניות המתאר.

טלב אבו עראר: מה תשובת משדר הפנים ומשרד האוצר?

טלב אבו עראר: מה אומר מכובדי, ראש מטה הדיור במשרד האוצר על יישובים שהוקמו לפני 15 שנים שהם ללא היתר בנייה?

יואב קיש: חבר הכנסת אבו עראר.

יואב קיש: הנושא הזה נדון בוועדה והוא בעיה ידועה, אבל אנחנו לא בנושא הזה היום.

יואב קיש: אנחנו נתמקד בנושא תשתיות.

יואב קיש: אתה צודק, אבל זה לא הדיון היום.

יואב קיש: אני לא אשנה את הפוקוס מנושא התשתיות.

יואב קיש: זה בעיניי הפוקוס של הדיון.

טלב אבו עראר: אז גם תשתיות.

טלב אבו עראר: בוא נדבר על תשתיות ביישובים שלנו, גם, בנגב.

טלב אבו עראר: ואין, חברים.

טלב אבו עראר: אני רוצה להבין מול משרד האוצר, או שהם עוסקים רק מול המגזר היהודי או מול כולם.

יואב קיש: אתה יודע שזה לא ככה.

יואב קיש: אתה יודע שהם עושים מאמץ גדול ברשויות במגזר.

טלב אבו עראר: - - - אי אפשר ל- - - שאין פתרון, למרות שאנחנו - - - לא חוזרים הביתה עם תלונות.

טלב אבו עראר: עושים את הישיבה וחוזרים בלי שום תשובה.

תמר זנדברג: אני רוצה לחדד נקודה שקצת הועלתה כאן והיא הנושא של התחדשות עירונית.

תמר זנדברג: אני רוצה להגיד על זה שני דברים – אחד זה להזדמנות ושתיים – למהות, למה זה בדיוק.

תמר זנדברג: תראו, אנחנו נמצאים היום בשעת כושר.

תמר זנדברג: מוטה הדיור והסכמי הגג וכל מה שאנחנו מדברים כאן נוצר במציאות לפני 3 ולמעלה מכך שנים כאשר היתה מציאות מאוד מאוד רותחת.

תמר זנדברג: וכל פעם כשבאנו לדבר – אמרו לנו שעכשיו יש מצב חירום וקודם כל צריך לכבות שריפות, נבנה, נבנה ונבנה.

תמר זנדברג: אז נאמר אותו נאום עם שקי השינה המפורסם, ולא בשביל להשמיץ אף אחד, הדברים נאמרו מספר רב של פעמים: קודם כל נשים את הפלסטר הזה ואחר כך נחשוב הלאה.

תמר זנדברג: עכשיו זה ההלאה.

תמר זנדברג: קודם כל נעצרה הבעירה.

תמר זנדברג: אלה לא ימים של בעירה כזאת גדולה.

תמר זנדברג: דבר שני, הוזכר כאן נושא התחבורה.

תמר זנדברג: הנושא של תשתיות הפך להיות סוגיה לא פחות בוערת עבור הציבור מאשר הדירות עצמן.

תמר זנדברג: דיברו כאן הרבה מאוד נציגי ציבור ואמרו את זה.

תמר זנדברג: אנחנו תמיד אמרנו שהנושאים האלה שלובים אחד בשני.

תמר זנדברג: התחבורה והדיור הם בלתי נפרדים.

תמר זנדברג: אבל גם למי שרצה לראות את הדברים קטגורית באופן שונה אז היום הדיור – אנחנו שומעים, אנשים מסרבים למכרזים של מחיר למשתכן.

תמר זנדברג: מחירי הדירות – גבוהים, אבל הבעירה נעצרה.

תמר זנדברג: לעומת זאת, הבעירה הגדולה נמצאת במקומות אחרים.

תמר זנדברג: אפשר לקרוא את זה בעיתונים, על הפקקים, על התנועה וכו'.

תמר זנדברג: ופה יש לנו כאן איזה רגע שאפשר לשנייה להסתכל ולראות מה הוא הדבר הנכון.

תמר זנדברג: אמרו קודם שתכנון נכון הוא לא חלק מהבעיה שמעכבת.

תמר זנדברג: ההיפך, הוא חלק מהפתרון.

תמר זנדברג: אני תמיד אומרת שיש דרך ארוכה קצרה וקצרה ארוכה.

תמר זנדברג: כאשר מנסים לקצר קיצורי דרך מאריכים אותה – כי נתקעים בבית משפט, בהתנגדויות, בבנייה לא איכותית שבסוף נשארת ריקה וזה פיל לבן.

תמר זנדברג: כשעושים דרך נכונה אז היא אולי טיפה – גם שומעים את הציבור והולכים למוסדות התכנון, אבל בסוף היא הדרך הקצרה כי היא הדרך הנכונה.

תמר זנדברג: וזה המקום שאנחנו נמצאים בו כרגע.

תמר זנדברג: התחדשות עירונית היא פתרון פעמיים.

תמר זנדברג: פעם אחת – היא זולה יותר, נקודה.

תמר זנדברג: פעם שנייה, גם מבחינת תשתית היא נסמכת על תשתית קיימת.

תמר זנדברג: הרבה יותר קל להוסיף תוספת מסוימת לתשתית קיימת ולהרחיב אותה, אם צריך, וכו', מאשר לבנות הכל מאפס.

קריאה: לא בטוח.

תמר זנדברג: וגני הילדים - - -

קריאה: לא בטוח בכלל.

יואב קיש: לא מתחילים פה דיון.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: נא לסיים.

יואב קיש: תנו לה לסיים.

תמר זנדברג: כל עיר שקיימת, יותר קל להוסיף כיתה אחת לבית ספר או שלוש כיתות ולהוסיף קווי אוטובוס מאשר - - - יש כאן הרבה ערים שעומדים בקרוב לפני בחירות.

תמר זנדברג: אנחנו יודעים ומכירים את הקונפליקט של ראשי ערים בישראל.

תמר זנדברג: בין התושבים הקיימים שדורשים משהו ובין התושבים העתידיים שעוד לא מצביעים ועוד לא עברו לגור, עוד לא ברור מה יהיה אתם – אנחנו כולנו אנשי ציבור.

תמר זנדברג: כל אחד מאתנו עומד לבחירות בכל רגע נתון.

תמר זנדברג: אבל למציאות אי אפשר להתכחש, ואדוני יודע את זה, הוא היה ראש מועצה וראש עיר מצליחה שיש לה הרבה הצלחות גם בחינוך.

תמר זנדברג: לכן, הבחינה באופן רציני של הנושא נקרא בשם קוד "התחדשות עירונית" אבל השקעה ברקמה עירונית קיימת על ה - -- האורבנית שלה, על התשתית הקיימת, על התחבורה הציבורית, על מוסדות החינוך, על שטחי הציבור – הוא שווה לאין ערוך, קצת יותר מסובך בטווח הקצר.

תמר זנדברג: יותר קל לבוא לשטח פנוי ולבנות עליו את הכל, אבל הוא השקעה הרבה הרבה יותר משתלמת מבחינת הטווח הארוך.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חבר הכנסת בני בגין, בבקשה.

זאב בנימין בגין: כדי לקצר – אני לא חושב שאנחנו אחרי שהמצב של הדיור כבר נפתר, ואנחנו כבר אחרי הבעירה ויש לנו נתונים של כמה חודשים על ירידה במחירים – עדיין המהלך הזה צריך להימשך.

זאב בנימין בגין: אני רוצה להידרש לעניין התחדשות עירונית כי במקרה הזה אנחנו כבר נתקלנו בשנים האחרונות כמעט באופן מיידי באותן בעיות שמדובר בהן כאן בקנה מידה יותר גדול.

זאב בנימין בגין: אני בא אל הנושא הזה דווקא מכיוון של סיכוני רעידות אדמה ותמ"א 38, והיתה לי אחריות מיניסטריאלית להיערכות הזאת.

זאב בנימין בגין: בכל זאת יש בי הבנה רבה לראשי רשויות מקומיות שאומרים – סליחה, אני לא יכול להתיר עוד ועוד בנייה בתמ"א 38, בייחוד אם זו בנייה בתוספת ולא בהריסה – אין לי כבר מקומות חניה והסתימה של הסימטאות שמובילות אל הדרכים הראשיות.

זאב בנימין בגין: כל זה כנגד עינינו ולכן לא צריך לנחש, אבל כיוון שהמהלך היסודי שמדובר בו הוא כל כך חשוב וחיוני הן למשפחות עצמן והן מבחינת החשבונות הלאומיים, אני חושב שאין מחלוקת רבה במה ששמענו על כך שבלי לעצור, אבל צריך עכשיו להזדקק באופן מיידי לתיקונים נוספים, לקיזוזים, לדחיפה במקומות שעדיין דרושה בהם דחיפה ממקום אחר, להסתכל על ארבעתם ולהביא לסנכרון של הפעולות – זה לא בשמיים וגיליונות אקסל מסוגים שונים עשויים לכך, ויש מספיק אנשים שיודעים לעשות את המלאכה.

זאב בנימין בגין: אז זה דורש את התיאומים הנדרשים ועוד קצת מאמץ בראיה רחבה.

זאב בנימין בגין: אני מסיים בזאת, אדוני היושב-ראש, כי יותר חשוב שנשמע את הגופים שדיברת עליהם.

לאה פדידה: נתחיל ונסכם דווקא באמירה מאוד חדה וברורה של מנכ"ל משרד הפנים: הסכמי הגג הם הסכמים שיביאו בכיה לדורות.

לאה פדידה: נכון, אמרת?

לאה פדידה: אני אומרת דבר כזה" כשאתה בא לראש רשות ונותן לו את האפשרות לבנות, בטח שהוא יסכים.

לאה פדידה: אבל הוא לרגע לא מאמין שבעצם הממשלה לא מתעסקת במה שנקרא "תכנון בר קיימא", לא מתעסקת בלתת לו כלים ויוצרת אחר כך משכנות עוני.

לאה פדידה: אני לא רוצה לחזור למקום שאני גדלתי, שגן השעשועים הוא על מדרכה, ושאין שירותים ואין פנאי.

לאה פדידה: הרי במידה ואנחנו נותנים אישור בנייה ללא תכנון עומסי תנועה, ללא תכנון חניה – אי אפשר להגדיל בית ספר בכמה כסאות.

לאה פדידה: אז זה אומר חניה, וזה אומר להגיע לשירותי תרבות, וזה אומר עוד תחנות אוטובוס, והאם יש כניסה ויציאה והאם יש שטחים ירוקים, והאם יש תרבות.

לאה פדידה: הרי כולנו יודעים שכשאתה נותן לראש רשות עכשיו – עוד מאה משפחות מאכלסות, אם הוא רוצה לספק להם מעבר לתכנון הסביבתי שהזכרת, שזה שטחים פתוחים ותכנוני חנייה, עומסי תנועה וכן הלאה- הוא רוצה לספק להם שירותים.

לאה פדידה: ממה, מהארנונה?

לאה פדידה: הרי כולנו יודעים שהארנונה לא מספיקה.

לאה פדידה: אם אנחנו מדברים על ישוב חלש יותר, אז בטח לא כמו רעננה, אז בטח ובטח אחוזי הגבייה הם נמוכים, גם הארנונה לא מספיקה.

לאה פדידה: אז מה אנחנו יוצרים?

לאה פדידה: עוד פעם גטאות?

לאה פדידה: אז קודם כל, אדוני היושב-ראש, הסכמי הגג היו צריכים לדעת שהם לא דין אחד לכל עיר ועיר בארץ.

לאה פדידה: יש עיר עם צרכים שונים, צרכים אחרים, ודבר שני – צריכים לעצור.

לאה פדידה: לא בושה להגיד שחייבים חשיבה מחודשת, לבוא יחד עם תכנון שלוקח ביד אחת תכנון סביבתי וביד השניה תכנון חברתי שזה אומר מתן כלים לאותו ראש רשות לתת מענה חברתי תרבותי, אפילו כולל ניקיון רחובות שהוא צריך לעשות עבורם.

לאה פדידה: לכן אני מודה על הישיבה הזאת ואני אומרת – שלא תהיה בכיה לדורות בואו נעצור, ונכין תכנון שפוי.

אריאל יוצר: שלום לכולם.

אריאל יוצר: אני מציע באמת להתייחס לנושא התקציב, גם בהיבטי השוטף וגם בהיבטי הפיתוח ה - - -

יואב קיש: תגיד לי אם יש לך בעיות עם משרדים אחרים.

אריאל יוצר: מאה אחוז.

אריאל יוצר: באופן עקרוני הראייה שלנו היא שהסוגיה הזו בכלל – בפרט בסוגיה הזו אנחנו משתדלים באופן מתוכלל כך שכלל מענה התשתית עובד בצורה מסונכרנת, ועוד רגע נדבר על זה.

אריאל יוצר: אחרי זה קצת על התפיסה ואחר כך אם יהיו שאלות.

אריאל יוצר: אז אני מתחיל בתשתיות.

אריאל יוצר: בשנים האחרונות ההשקעה התקציבית בתשתיות באופן כללי לדיור ולרשויות שבהן יש גידול עתידי בגלל ריבוי אוכלוסייה הוא בעיני חסר תקדים.

אריאל יוצר: דרך אגב, הנתונים האלה הם נתונים חשופים, פומביים, נמצאים כולם בתקציב המדינה.

אריאל יוצר: אפשר ללכת ולעשות השוואות אחורה וקדימה.

אריאל יוצר: לא היו מעולם סדרי גודל תקציביים לא כאלה ולא שמתקרבים לאלה.

אריאל יוצר: קצת דוגמאות על קצה המזלג – 3 מיליארד שקל בשנה מרשות מקרקעי ישראל לטובת השקעה בפיתוח, עוד 3 מיליארד שקל בשנה מתקציב משרד השיכון להשקעה בפיתוח ברשויות מקומיות - - -

יואב קיש: על איזו שנה אתה מדבר?

אריאל יוצר: כל שנה בלפחות השלוש השנים האחרונות.

אריאל יוצר: עוד 9 מיליארד שקל לפרויקטי תחבורה מוטי דיור גם מתקציב משרד התחבורה וגם בהשתתפות של משרדי השיכון ורמ"י, עוד 300 מיליון שקל לטובת מט"שים – מתקני טיהור שפכים – לפתרון חסמי דיור, חומש כיתות חדש של 17,000 כיתות – זה 17 מיליארד שקל, הוא מוטה דיור ומתעדף רשויות מקומיות שבהן יש צמיחה בדיור.

אריאל יוצר: כל זה אך ורק לטובת תשתית מוטת דיור.

אריאל יוצר: אני ספרתי פה מיליארדים רבים בשנה כל שנה כדי לתת מענה לאותו גידול שעליו דיברה פה כל הוועדה.

אריאל יוצר: זה בצד של התשתית.

אריאל יוצר: בצד של השוטף – בארבע השנים האחרונות תקציב משרד הפנים בשוטף גדל ב-1.5 מיליארד שקל.

אריאל יוצר: 600 מיליון שקל מענקי איזון, עוד 500 מיליון שקל – קרן לצמצום פערים - - -

קריאה: לא, לא.

קריאה: לא - - -

יואב קיש: יש פה את מנכ"ל משרד הפנים.

יואב קיש: אם הוא מקשיב אתה יכול לגם להקשיב.

יואב קיש: לא להפריע יותר.

אריאל יוצר: מה לעשות, זה עובדות.

אריאל יוצר: 150 מיליון שקל לרשויות סובבות סביב נתב"ג, עוד 200 מיליון שקל - - -

יואב קיש: זה 2019, לא?

אריאל יוצר: לא, זה מתחיל ב-2018.

אריאל יוצר: אחרי זה נמשך ב-19.

אריאל יוצר: עוד 200 מיליון שקל תמריץ למתן היתרים לכל רשות - - -

לאה פדידה: אפשר לחלק בית בחינם.

לאה פדידה: איך זה הולך?

לאה פדידה: - - - חתמו על הסכמי גג?

אריאל יוצר: קודם כל אני נותן סקירת מקרו, מה עושה משרד האוצר לכלל הרשויות המקומיות.

יואב קיש: חברת הכנסת פדידה, בואי נשמע.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע עד הסוף, אחרי זה נראה.

אריאל יוצר: ההשקעה הזו מסתכמת במיליארדים רבים.

קריאה: אבל זו הטעיית הציבור.

יואב קיש: עוד מילה אחת ממך – אתה יוצא החוצה.

יואב קיש: אל תפריע לדיון עכשיו.

יואב קיש: יש לך פה את מנכ"ל משרד הפנים, אם יש לו בעיה – הוא יגיד.

קריאה: אז שיגיד.

יואב קיש: לא, הוא לא יגיד.

יואב קיש: הוא יגיד מה שהוא רוצה.

יואב קיש: תצא תחזור עוד 10 דקות, תודה.

אריאל יוצר: דיבר על זה ראש עירית ראש העין – יש מנגנון במשרד הפנים, בסיכום כמובן גם אתנו, שבגין כל מתן היתר לרשות שנותנת יותר היתרים ממה שהיא נתנה בשנה שעברה, אנחנו נותנים תקציב.

אריאל יוצר: עכשיו כל האירועים האלה וכל הכספים הרבים האלה – וזה מיליארדים, ואם יש כאן הטעייה לציבור הרי אין פה חוכמות, זה תקציב מדינה, הכל שקוף, הכל נמצא שם ומתוקצב.

אריאל יוצר: מי שחושב שאני נותן נתונים לא נכונים מוזמן לבדוק אותי, אין לי מה להסתיר.

אריאל יוצר: הסכומים עליהם דיברתי הם באמת סכומים שמיועדים להאיץ את הקצב שבו הממשלה עד היום עבדה בעולם הדיור.

אריאל יוצר: בנוסף, כשאנחנו היום מאשרים תוכניות – כל הוועדות מקפידות לעשות את זה, מהותמ"ל, שאני עומד בראשה, דרך הוועדות המחוזיות – מקפידות לתכנן תעסוקה ודיור כתוכנית אחת שמאזנת אחת את השנייה.

יואב קיש: אבל שמעת עכשיו את קרית ביאליק שזה לא מאזן.

יואב קיש: אומר לך ראש העיר, עם כל הניסיון שהוא יהיה גרעוני.

אריאל יוצר: אני לא בטוח.

אריאל יוצר: אני לא מכיר את הסוגיה בקרית ביאליק.

אריאל יוצר: אם אכן אושרה שם תוכנית לא מאוזנת, אנחנו נבדוק.

אריאל יוצר: דבר שני, אם אכן יש שם בעיה, אני כבר אומר – אנחנו נראה איך אנחנו מטפלים בה.

אריאל יוצר: אני אומר לפחות על דברים שראיתי בעיניים שלי ודאגתי שיאושרו או לא יאושרו – התוכניות מגיעות בתמהיל מאוזן בין התעסוקה ובין הדיור.

אריאל יוצר: זה גם נכון תכנונית, זה גם נכון תקציבית, זה גם נכון - - -

יואב קיש: ואם יש מקרים שלא, אז אתה תטפל בהם.

אריאל יוצר: אם יש מקרים שלא – אנחנו מטפלים בהם.

אריאל יוצר: דרך אגב, כל הסכומים שציינתי פה אמורים לתת מענה לאותם מקרים וסוגיות שבהם התוכנית לא עבדה כמו שתכננו וציפינו.

יואב קיש: וכל התקציב הגדול שנתת של משרד החינוך לפתיחת כיתות – זה באמת מימון של מבני ציבור באותם הסכמי גג, זה ברור, אבל אני אומר לך שיש לי שם בעיה עם מעונות יום, ששם זה לא נכנס, ועם בתי כנסת ששם זה לא נכנס – אי אפשר להתעלם מזה.

זאב בנימין בגין: אבל כל זה – המספרים מאוד מרשימים.

זאב בנימין בגין: השאלה היא גם של יכולת הביצוע, של נפח הביצוע, מה אנחנו מסוגלים אכן לבצע במדינת ישראל ב 5-3 שנים.

יואב קיש: לא, אם יש כסף לתשתית - -

זאב בנימין בגין: זה לא רק כסף.

זאב בנימין בגין: כסף מבורך, אבל - - -

יואב קיש: בוא נשמע את מנכ"ל משרד - - -

אריאל יוצר: מילה אחרונה, ברשותך.

אריאל יוצר: בסופו של דבר, וזה הדבר האחרון שיש לי להגיד: מה שהממשלה החליטה לעשות בשנים האחרונות הוא בסופו של דבר לייצר תשתית שמספקת את היצע המגורים הראוי שצריך כדי להתמודד עם גידול האוכלוסייה.

אריאל יוצר: אין כאן אירוע כמו בשנות ה-90 שפתאום הגיעו מיליון איש מבחוץ.

אריאל יוצר: בסופו של דבר אם אנחנו מגיעים או אם אתם מגיעים למסקנה שהמצב הקיים שבו זה כל מה שאנחנו עושים בסופו של דבר – לא עושים דיור למישהו מחו"ל, אנחנו עושים דיור או מייצרים תשתית לדיור לקצב הגידול העתידי שיש כאן.

אריאל יוצר: ולכן אני חושב שזה בסוף משהו שהמערכת צריכה לדעת לבלוע, להתמודד אתו.

אריאל יוצר: אני עד היום – אני, לפחות, ואם זה אחרת אני בשמחה אשמח להתמודד עם זה – לא ראיתי שום סיטואציה שבה רשות מקומית רק בגלל גידול של היצע יחידות הדיור נכנסה למשבר.

אריאל יוצר: כל מיני אמירות של מרדכי, שאני מסתייג מהן – אני עוד לא ראיתי מספרים, עבודה בפועל למעט אמירות של מרדכי.

אריאל יוצר: זה הכל.

קריאות: - - -

יואב קיש: בבקשה, מנכ"ל משרד הפנים.

מרדכי כהן: הנתונים שאריאל יוצר הציג פה לא רק שהם מדויקים, הוא גם החסיר עוד כמה מהלכים שנעשו יחד עם האוצר כדי להיטיב עם הרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: אבל זה בכלל לא עונה על נושא הדיון, ואני אסביר למה.

מרדכי כהן: גם אם הגדלנו את מענקי האיזון – ואכן המספרים הם כאלה: בשנים האחרונות תקציב משרד הפנים לשוטף גדל בלמעלה ממיליארד וחצי שקל.

מרדכי כהן: זה לכלל הרשויות המקומיות, 255 רשויות מקומיות שהפער אצלן היה כל כך גדול שזה עדיין לא מתחיל לפתור את בעיית הסכמי הגג.

מרדכי כהן: אני אסביר למה.

מרדכי כהן: מענק האיזון היום, על אף ההישג הגדול, 3-3, הוא עדיין בחסר אל מול המודל, מול מה שהיה צריך להעמיד לטובת הרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: על פי המודל הקיים, החלטת ממשלה, הוא עדיין בחסר על אף כל הגידול המשמעותי.

מרדכי כהן: אריאל יוצר לא הזכיר דברים אחרים, הישגים אדירים משותפים – החלטות ממשלה, ערבים, בדואים, דרוזים – יש בהם בשורה גדולה גם בתקציבי פיתוח וגם בתקציבי שוטף.

מרדכי כהן: ההפך, אני אחזק ואוסיף נתונים נוספים למה שאריאל יוצר אומר, אבל זה לא הדיון.

מרדכי כהן: עכשיו אנחנו נמצאים באירוע הבא: 30 רשויות מקומיות חתמו על הסכמי גג – דרך אגב, אני מסכים לכל אמירה שנאמרה כאן על התחדשות עירונית.

מרדכי כהן: חבל שזה בפיגור.

מרדכי כהן: זה צריך להיות הדבר החשוב הבא, זה מה שהממשלה עכשיו עושה.

מרדכי כהן: לכן רק צריך לעודד אותה לעשות את זה באותו מרץ כפי שהיא עשתה קודם.

מרדכי כהן: אבל יש עכשיו מציאות אמיתית, 30 רשויות מקומיות, אף אחד לא יוכל לשכנע אותי – וזה לא אמירות, אלה רק נתונים – שמצבה של בית שמש הוא כזה שהתמהיל שלה הולך לפתור לה את הבעיות.

מרדכי כהן: זה לא המצב.

מרדכי כהן: הרשות הזאת גדלה בהיקפים אדירים.

מרדכי כהן: על אף שיפור מענקי האיזון, ועל אף תמרוץ הדיור היא לא יכולה לספק שירותים.

מרדכי כהן: זה אותו משרד אוצר שישב אתנו ביחד אל מול אתגר – אמרתי את זה לזאב לפני רגע – בחריש.

מרדכי כהן: לא המצאנו שום דבר.

מרדכי כהן: גם שם היה רחוב קטן שהפך להיות עיר.

מרדכי כהן: לא ישבנו ביחד ואמרנו – צריך לסייע להם בקליטת כוח אדם, כי הם קולטים, הם בונים עיר שלמה וצריך עכשיו לסייע להם?

מרדכי כהן: לא בנו להם תוכנית ייצוב תקציבים לשוטף כדי שהם יוכלו לספק שירותים?

מרדכי כהן: עכשיו אני מציע לחברים שלנו מהאוצר, במקום להתבצר בעמדה – וזה באמת טיעון כל כך חלש לבוא ולומר "לא הגיעו אנשים מבחוץ".

מרדכי כהן: מה אני אומר לראש רשות?

מרדכי כהן: אני יושב מולו ואומר לוף סליחה, באוצר אמרו שלא הגיעו אנשים מבחוץ?

מרדכי כהן: אבל הוא מתמודד עם גידול של אלפי תושבים.

מרדכי כהן: מה אומרים לאלי ברדה?

מרדכי כהן: מה אומרים ליחיאל זוהר?

מרדכי כהן: מה אני אומר לג'קי סבאג?

מרדכי כהן: התגייסת לטובת המשבר הלאומי, ועכשיו תתמודד עם אלפי התושבים שיש לך כי אריאל יוצר באוצר אמר שמסגרות המקרו גדלו?

מרדכי כהן: מה אני אמור לומר לו?

מרדכי כהן: זה מגוחך לקחת את זה לשם.

מרדכי כהן: ברשותך, עוד מילה אחת.

מרדכי כהן: יכול להיות שזה עניינים פוליטיים-קואליציוניים וזה באמת לא תפקידי לומר את זה, אבל שימו לב: התחדשות עירונית ומנהל תכנון, ברגע שמנתקים את שני המהלכים האלה, אחד במשרד א' ואחד במשרד ב' מהמקום הטבעי – הרי כל הסיפור של ראש רשות מקומית וכל מי שמכיר את העולם המוניציפלי יודע שראש רשות בכלל לא יודע להפריד את העולמות האלה.

מרדכי כהן: הוא לא יודע להפריד – התחדשות עירונית זה משרד א', מנהל תכנון זה אוצר, ועכשיו העניינים השוטפים זה משרד הפנים.

מרדכי כהן: זה בסוף אינטגרציה, זה מהלך אחד שלם.

מרדכי כהן: אנחנו באים ואומרים: במקום להתבצר בעמדה שבו אתנו, יש לנו מודל, אנחנו יודעים להעריך את הנזק שעלול להיגרם לרשויות המקומיות.

מרדכי כהן: אלה לא כספים גדולים.

מרדכי כהן: זה בסך הכל מימון ביניים ב 3-2 נושאים ואפשר לפתור את זה.

מרדכי כהן: לא דיברתי על תחבורה כי זה מגה אירוע.

מרדכי כהן: לא על זה דיברתי.

יורי גמרמן: כמה מילים.

יורי גמרמן: אני אתייחס לחלק מהטענות שהושמעו פה בתור מי שיושב עם ראשי ערים ומנהל משא ומתן על הסכמי הגג המדוברים.

יורי גמרמן: אני יכול להגיד לכם באחריות שלפני שראש הרשות נופל במלכודת הדבש הוא מנהל אתנו משא ומתן נוקשה וארוך שנתמך על ידי מומחים שלמעשה משקפים את המצב הקיים והעתידי שמביא הסכם הגג.

יורי גמרמן: בקצרה.

יורי גמרמן: קודם כל לגבי עלויות ההקמה, באחריות אני אומר לכם שרוב רובן של העלויות מתוקצבות על ידי המדינה.

יורי גמרמן: כלומר, בסופו של דבר לא אמורים להיגרם גירעונות מעלויות ההקמה.

יורי גמרמן: יתרה מכך, רשות מקרקעי ישראל או משרד השיכון לצורך העניין ומשרד האוצר מתקצבים ישן מול חדש כדי לשדרג תשתיות בעיר הוותיקה.

יורי גמרמן: מתקציבים תשתיות על בהיקפים מאוד גדולים – סדר גודל של 50-30 אלף שקל ליחידת דיור אנחנו מביאים רק לתשתיות על שבסופו של דבר משרתים את העיר הקיימת, גם בחלק ניכר מהדבר הזה.

יורי גמרמן: מה שאמר אריאל יוצר וזה נכון – בסופו של דבר נכון שאולי ברמה כזו או אחרת זה יוצר גידול מסוים, אבל בסוף מדובר על אותם תושבים.

מרדכי כהן: 21 רשויות זו לא עיר אחת או אחרת.

מרדכי כהן: זה 21 רשויות מקומיות בסכנה.

מרדכי כהן: איזה עיר זו או אחרת?

יורי גמרמן: בבקשה, אני אשמח אם תתנו לי להשלים בלי להפריע.

יורי גמרמן: אז בסופו של דבר מדובר על גידול אוכלוסייה טבעי, זה לא עולי צרפת או רוסיה שבאו בהמוניהם למדינת ישראל.

יורי גמרמן: גם חשוב לציין שבמסגרת מחיר למשתכן סדר גודל של 40-20 אחוז מהדירות מיועדות לבני המקום - - -

יואב קיש: זה לא קשור לתשתיות.

יורי גמרמן: לא, אני מחדד את הסוגיה כי זה בסופו של דבר אותו אוכלוסייה, אותם תושבים שגרים בעיר.

יואב קיש: אבל זה לא משנה לתשתיות.

קריאות: - - -

יואב קיש: עדיין צריך תשתיות.

יורי גמרמן: אני אומר לכם בוודאות.

יורי גמרמן: יש טיפול נרחב בתשתיות.

יורי גמרמן: כמו שאמר אריאל יוצר – צריך להשאיר 6-5 מיליארד שקל המושקעים כל שנה בתשתיות הצמודות ותשתיות העל, ויתרה מכך – גם בתשתיות התחבורה.

יורי גמרמן: מדובר ב 7-6 שנים האחרונות בסדר גודל של 10 מיליארד שקל השקעה בתשתיות.

יואב קיש: אני אגיד לך מה הבעיה שלי עם זה, וגם עם מה שאמר מרדכי כהן ואריאל יוצר – מספרי המקרו האלה הם מצוינים, אבל אני עכשיו אצטרך להיכנס אתך לניתוח כי יכול להיות שהמספרי מקרו שלך בכלל הלכו לבעיה למגזר הערבי, שהוא ודאי חשוב, או אולי לתל אביב – אני לא יודע.

יואב קיש: אני בסוף רוצה להסתכל על אותן ערים שחתמו על הסכמי גג.

יואב קיש: ישב פה ראש עירית קרית ביאליק ואמר לי אריאל יוצר בכנות שהוא לא יודע.

יואב קיש: לך יש תשובה לקרית ביאליק?

יואב קיש: אל תדבר אתי במקרו, דבר איתי על מה ששמעת פה מאנשים.

יורי גמרמן: אני אדבר אתך על קרית ביאליק.

יורי גמרמן: אז בבקשה – בקרית ביאליק הסכמנו כדי לעזור לחלק מה - - - להמיר חלק מהדירות ליחידות דיור לתעסוקה.

יורי גמרמן: - - - עם ההצעה הזאת.

יורי גמרמן: קודם כל אנחנו גם מסייעים בתכנון תעסוקה.

יורי גמרמן: כל רשות יכולה לקבל את כסף הסיוע שלנו בתכנון.

יורי גמרמן: ועדות גיאוגרפיות – זה במגרש של משרד הפנים.

יורי גמרמן: ההחלטות האלה לוקחות לוועדות סדר גודל של שנתיים לפחות.

יואב קיש: בשביל זה יש לך את הותמ"ל.

יורי גמרמן: - - - הגיאוגרפיות - - -

קריאה: הוועדות הגיאוגרפיות החדשות ודאי לא פועלות שנתיים.

קריאה: זה לא להאמין.

יורי גמרמן: יש גמישות בהעברת תקציבים.

יורי גמרמן: חשוב פה – לדוגמה, הרשויות מקבלות תקציבים על – היטל השבחה.

יורי גמרמן: הוא לא יכול להעביר לשוטף.

יורי גמרמן: מי עוצר?

יורי גמרמן: זה ברור.

קריאות: - - -

לאה פדידה: שאלה קטנה.

יואב קיש: לא, חברת הכנסת פדידה.

יואב קיש: אנחנו צריכים לסיים.

יואב קיש: היינו צריכים לסיים לפני 5 דקות ועוד לא שמענו את זאב בילסקי שלא הייתי רוצה לקטוע אותו.

יואב קיש: אני רוצה להגיד שני דברים לגבי כל מה ששמענו גם מהצוות שלך – מספרי המקרו?

יואב קיש: אנחנו מצדיעים.

יואב קיש: בוא נדבר תכל'ס.

יואב קיש: מפריע לי שאנחנו במספרים הגדולים.

יואב קיש: יושבים פה ראשי רשויות שבאו – חלקם לא באו, אבל כל אחד מהם מסתכל על פינת האלוהים הקטנה שלו, צריך לתת להם תשובות, ופה אנחנו יודעים שיש בעיה.

יואב קיש: הדבר השני, ופה אני יודע שהממשלה הזו עשתה מהלך בתחילתה ועניינים פוצלו, אבל בכנסת הוועדה הזו מתכללת את הכל.

יואב קיש: אני אומר לכם שאני הולך לטפל בעניין הזה כי לא יכול להיות שבגלל שהממשלה עשתה מהלך, ודרך אגב, יכול להיות שהוא היה נכון, אני לא פוסל את עניין מטה הדיור, אבל אני אומר שמה שלא יכול להיות שלא יעבוד זה שהעסק לא יהיה מסונכרן.

12941: אדוני היושב-ראש, אני קודם כל לחלק אתך את מה שקרה לי ביום שישי האחרון.

12941: אתה יודע – לא עובדים בממשלה בימי שישי.

12941: נשארתי ברעננה ועשיתי את מה שעשיתי במשך 20 וכמה שנים – הלכתי לבית ספר שתמיד אני בא אליו.

12941: עומד שם שומר ושואל אותי – כן, לאן?

12941: הוא שאל אותי מי אני.

12941: אני לא מאמין שזה קורה לי, עשרות שנים.

12941: אל תאמצו את מה שאני עשיתי כי זה לא כל כך בסדר, אבל אם אתם רוצים לעשות את מה שאני עשיתי, תעשו את זה בביטחון מלא, לא בהיסוס.

12941: כשהוא אמר לי – מי אתה, על המקום ואמרתי: מה זאת אומרת?

12941: אני ראש העיר.

12941: הוא אמר לי – אתמול היה פה מישהו שאמר לי שהוא ראש העיר.

12941: אמרתי לו שברעננה יש שניים.

12941: בכל אופן, אדוני היושב-ראש, תראו מה הולך לקרות פה.

12941: בשנת 2040 – רובכם כאן צעירים וזה עוד מעט יגיע אליכם.

12941: אנחנו נצטרך תכנון של 2,7 מיליון דירות ובניה בפועל של 1,6 מיליון דירות, ברחבי מדינת ישראל.

12941: לכן אנחנו צריכים – המבצע הזה שנעשה פה של מטה דיור, שלקחו פעם ראשונה בהיסטוריה את כל מי שעוסק בנושא הזה, ומנהל התכנון – אני רואה היום כמה זה משפר את מה שניתן לעשות.

12941: דבר נוסף, אני באופן אישי גם יושב-ראש המועצה הארצית לתכנון וגם יושב-ראש הות"ל – שכל התשתיות נמצאות שם, וזה מאוד חשוב כי כל הדיון פה היה על התשתיות.

12941: אתה כל הזמן רוצה לסנכרן את התשתיות.

12941: לכן, היום נכון שירדו מחירי הדיור - -

יואב קיש: התייצבו, בואו נגיד.

12941: בוא נאמר – הבעירה קצת פחתה, אבל בשום פנים, שלא תהיה אי הבנה לאף אחד – אסור להוריד את הרגל מהגז רק לשנייה ולו רק בגלל נושא התכנון.

12941: אני הייתי לקוח של הוועדות המחוזיות במשך שנים.

12941: אני הייתי חבר שם.

12941: אני מכיר את הסיפור של אדם, ראש עיר, ש-7 שנים לוקח לו זמן להעביר אותה.

12941: לפני שבאתי לתפקיד הזה בדקתי את כל התוכניות שרעננה הגישה בתקופתי, וראיתי את התוכנית שהתחילה, ואחרי 5 או 6 שנים אושרה, וב-99% מה שאושר היה פחות או יותר מה שהוגש.

12941: לכן היום הדבר הראשון שעשיתי זה סיור בכל הוועדות המחוזיות.

12941: ישבתי אתן ושמחתי לראות שזמן התכנון מתקצר, ההחלטות ניתנות תוך 3 ימים.

12941: בישיבה הראשונה שניהלתי של המועצה הארצית לתכנון ובנייה סיימתי ב-5 אחר הצהריים, עזבתי הביתה, באתי בבוקר למשרד ומחכה לי מישהו מהוועדה.

12941: הוא ביקש שאחתום על הפרוטוקול.

12941: אני כמעט התעלפתי.

12941: למחרת – תחתום על הפרוטוקול כי כבר הכינו לפני כן.

12941: אני רוצה לומר לכם שאלה הדברים החשובים ואלה הדברים שנעשים.

12941: אני רוצה להעיר הערת ביניים לגבי הסוציואקונומי ושמעת, אדוני היושב-ראש, אני חושב שאנחנו כולנו צריכים למצוא איזה מכניזם שלא מעניש את הרשות המקומית כשהיא עולה.

12941: איך היא עולה?

12941: בואו אני אסביר לכם את הפטנט.

12941: אף אחד לא שאל איך היא עולה, אז אני אספר לכם.

12941: אם, למשל, בעיר מסוימת "עמידר" החליטה למכור 100 דיור לתושבים שגרים שם כבר 30 שנה, פתאום הם בעלי דירות.

12941: בלמ"ס – הסוציואקונומי עולה.

12941: אתה מעניש את הרשות.

לאה פדידה: - - -

12941: את אל תדברי כי יש לי חשבון עם העיר יוקנעם.

12941: זה לא יאומן איך העיר יוקנעם, מי שמכיר אותה, כבר עוברת בסיבוב גם את רעננה, גנבה לנו את כל ההייטק והכל.

לאה פדידה: בגלל שאנחנו חברים אני לא אקח את זה קשה שאתה פונה אלי ככה.

12941: לגבי התחדשות עירונית אני אומר לכם – כל מה שנאמר פה צודק, כפול שתיים.

12941: אנחנו חייבים להיכנס ויש מזימה של השלטון המקומי, אנחנו הולכים להשתלט לאט לאט על הכל.

12941: אז אני נמצא במטה הדיור.

12941: חיים מזה הגיע להתחדשות העירונית.

12941: אתה יודע לכמה ראשי ערים יש תוכניות להגיע לפה?

12941: לאט לאט נסדיר את העניין הזה.

12941: לכן ההתחדשות העירונית היא בהחלט יעד של מטה הדיור, של משרד האוצר, של משרדי הממשלה.

12941: אנחנו נשב יחד ונעשה את זה, אדוני היושב-ראש, נבוא ונדווח לך כי צודקים מי שדיברו פה על התחדשות עירונית.

12941: עכשיו אני רוצה להגיד לכם עוד דבר על התחדשות עירונית, ואולי גם קצת רעננה בנושא הזה.

12941: אם יש צדק חברתי בישראל זו התחדשות חברתית.

12941: הלא למי אתה הולך?

12941: איזה בניין אתה הולך ומשפר?

12941: את הבניין שהקימו אותו בשנות ה-50, בלוקים כאלה, ארוכים, שגר שם מישהו ב 70-60 מ"ר ולא משפר את מי שגר במגדלים בתל אביב.

12941: אתה הולך ועוזר לאותם אנשים, ואם יש פה אפשרות גם לשפר את איכות החיים שלהם וגם למגן את הבתים – תחזק את הבתים, כי תדעו לכם, אני ישבתי פה בוועדת החוץ והביטחון כשקיבלנו את הסקירות פה ושום דבר לא השתנה, רק נהיה יותר גרוע.

12941: בית שיחוזק זה שונה לגמרי.

12941: זה כבר פיקוח נפש, זה לא רק איכות חיים.

12941: לכן ההתחדשות העירונית תביא גם לחיזוק וגם לצדק חברתי ונעשה את זה.

12941: אני מסכים - - -

זאב בנימין בגין: רק בעיות תשתית במקרה הזה הן עוד יותר חריפות מאשר - - -

12941: אני כבר מגיע לזה.

12941: בתשתיות יש שתי בעיות עיקריות.

12941: אחת, בעיה קטנה – זה הכסף.

12941: שמעתי את אריאל יוצר, אחד מהטובים באוצר, בחור שכל הזמן משתדל לעזור.

12941: הבעיה היותר גדולה, וזו בעיה שלנו, זאת הבעיה של התכנון.

12941: התכנון במדינת ישראל לוקח יותר מדי זמן.

12941: לכן יבואו אנשים ויגידו לי - - -

קריאה: לא דיברתם בכלל על מים, על נגר, על תשתיות ביוב שלא מחוברות.

קריאה: יש עוד המון המון בעיות אחרות שלא נגעתם בהן.

12941: לכן אנחנו צריכים להדביק את הקצב של הדיור על ידי התשתיות.

12941: יש שני חסמים בפנינו לדיור ראוי: חסם ראשון נמצא כאן, זה תחבורה.

12941: תחבורה ותשתיות, וראש העין היא דוגמה יוצאת מן הכלל.

12941: בכלל, יש כאן רשויות מקומיות שמקיימות את הסכם הגג כלשונו, נושכות שפתיים, עושות את זה, מבינות את הבעיה הלאומית.

12941: לכן, כשאני נמצא במקומות האלה אני מרגיש עוד יותר מחויב לבוא ולתת להם את אותם פערים שהם לא תלויים בהם.

12941: היום כל מחלף, כל כביש – צריך לעשות את הכל, ואנחנו נעשה את זה.

12941: חבר הכנסת דב חנין – אם היינו מקשיבים לו כשהוא דיבר אז, מצבנו היה הרבה יותר טוב.

12941: מדינת ישראל חייבת להתכנס לתחבורה ציבורית.

12941: אתמול קיימתי ב-7 בערב דיון אצלי בנושא של המטרו בגוש דן.

12941: רק שתבינו על מה מדובר.

12941: המטרו בגוש דן יעלה מיליארד שקל לקילומטר.

12941: אנחנו מדברים היום על בין 120 ל-150 ק"מ בגוש דן, וזה יעלה בין 120 ל-150 מיליארד שקל.

12941: תחשבו על הסכומים ששמעתם פה, והסכומים ששמעתם פה זה רק המטרו.

12941: תחשבו על כל המחלפים.

12941: באר שבע זו עיר שלקחה על עצמה בהסכמי הגג 20 אלף יחידות דיור ועומדת בהסכם הזה ככתבו וכלשונו בדיוק כמו שראש העין עומדת בו וערים אחרות.

12941: הביקור שעשיתי לפני 2 ימים בבאר שבע – שני החסמים העיקרים – אתה יודע, אדוני היושב-ראש מה החסם העיקרי בבאר שבע, שהוא גם נכון להרבה רשויות מקומיות?

12941: בודקי תוכניות.

12941: מסתבר שכדי לבנות 20 אלף יחידות דיור אתה צריך להגיש תוכניות.

12941: כדי להגיש תוכניות אתה צריך אנשים שבודקים.

אורי מקלב: - - מיליארד דולר לק"מ?

12941: זו בעיה.

12941: אנחנו הולכים לפתור אותה.

12941: השבוע אנחנו נפתור את הבעיה, יש לנו כבר רעיונות איך לפתור את זה.

12941: רשות מקומית שלקחה על עצמה 20 אלף יחידות דיור לא עומדת בזה כי היא תקועה בגלל זה, למה?

12941: בגלל מחלף.

12941: הרבה ראשי רשויות ביושר אומרים – אני לא מוכן להמשיך ולבנות עוד דירות כל עוד שלא תסודר תוכנית התחבורה.

12941: לכן זו עבודה שלי, אני לוקח את זה על עצמי, לעשות ולגשר, וללכת ולחבר ולעשות.

12941: החסם השני, לא תאמין אדוני היושב-ראש, זה המט"שים – מכוני טיהור השפכים.

12941: לכן, מאיה, אני כל החיים שלי חשבתי איך אני מתחבר אליך, עכשיו יש לי הזדמנות.

12941: בקבינט הדיור אישרנו צוות בראשותי שלוקח על עצמו את כל מכוני טיהור השפכים בארץ.

12941: יש לנו רשימה של בערך 15, ואנחנו - - - כי אתה לא יכול לבנות דירה נוספת אם אין לך - - -

זאב בנימין בגין: אבל יש היום אפשרויות למט"שים הרבה יותר קטנים, לא צריכים אזוריים, אלא מקומיים.

זאב בנימין בגין: את האפשרויות האלה צריך לנצל.

יואב קיש: אנחנו ממש צריכים לסיים.

12941: לסיכום – אני לא בתחילת הדרך.

12941: אני התבקשתי, קיבלתי הצעה משר האוצר, ואגב, אני לא יודע מי מכם היה אתמול בלוויה של אמא שלו אבל כששמעתי איך בן מדבר על אמא שלו ואיך נוהג בה בעודה בחיים ואיך האמא הזו שבאה מלוב בשנות ה-50 וכל הזמן אומרת שהנס הגדול שקרה לנו שהגענו למדינת ישראל, וסיפור שר האוצר שאמא שלו כל החיים שלה כיבדה את הממשלה, את הכנסת, את העיריה – השלטון בשבילה היה "הם תמיד צודקים", "הם תמיד בסדר" ואז אומר שר האוצר – אמא, תראי, ראש הממשלה בא להספיד אותך, הנשיא שלך – תראי איך זכית.

12941: זה ריגש אותי מאוד.

12941: לכן השליחות הזו שאני עושה היא שליחות שמוגבלת בזמן, אין לי זמן.

12941: אני חייב לפגוש את כל אותם דברים שנאמר פה היום ואני מבטיח לכם שאנחנו נעבוד קשה, שאני אהיה השליח הנאמן של ראשי הרשויות ושל מנכ"ל משרד הפנים לעשות - - -

קריאה: ושל הציבור.

יואב קיש: חבר הכנסת מקלב, רצית רק לברך.

יואב קיש: אנחנו כבר מאחרים.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, תודה רבה על הדברים, זאב, ברכות.

אורי מקלב: אנחנו מכירים את הכישורים הבין אישיים שלך אבל זה לא רק זה.

אורי מקלב: לתפקיד הזה אתה מביא גם כישורים וגם ניסיון מוצלח, פרלמנטרי, ולא פחות חשוב, ניסיון עירוני.

אורי מקלב: אנחנו גם מברכים אותך וגם נהיה שותפים ונעזור לך בעניין.

אורי מקלב: מילה לגבי המצוקה של הציבור החרדי, פשוט תדע את זה מתחילת הדרך.

אורי מקלב: מצוקת הציבור החרדי לא פחותה ממצוקת שאר הציבור, ואף יותר.

אורי מקלב: באמת מה שהממשלה עשתה דברים, אך הם לא מתאימים לציבור החרדי – לא בתוכנית דיור למשתכן ובוודאי גם לא בהתחדשות עירונית.

אורי מקלב: המגורים במגזר כבר רוויים וצפופים ויש הרבה מה לעשות בעניין הזה.

אורי מקלב: הציבור החרדי משפיע על מחירי הדירות ועל מצוקת הדיור – הוא אחוז כזה גדול, שהוא משפיע.

אורי מקלב: אם אתה רוצה באמת לפתור את זה, יש לו נתח שוק מאוד מאוד גדול, הוא נמצא שם.

אורי מקלב: אם רוצים לטפל בזה – זה מה שצריך לעשות.

יואב קיש: אני רוצה להודות לכולם שהגיעו.

יואב קיש: הנושא הזה לא הסתיים.

יואב קיש: רק עשינו פה ירית פתיחה.

יואב קיש: כוועדת הפנים אנחנו נעקוב אחרי התקדמות המסמך המוניציפלי, לראות את ההתייחסות באמת לכל עיריה ועיריה, ואני פונה לראשי הערים שחתמו על הסכמי גג וגם לאלה שעוד לא חתמו – אם יש בעיות ספציפיות, אנא תעלו אותן.

יואב קיש: אנחנו נהיה כלי שיעזור לכם לקדם.

יואב קיש: אני רואה נכונות באוצר.

יואב קיש: המספרים הגדולים כאילו קיימים.

יואב קיש: בסוף, בשטח, צריך לראות שיש מענה לכל רשות.

יואב קיש: אנחנו לא רוצים להגיע חס וחלילה לקריסה של רשות.

יואב קיש: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.