ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 614, 2018-05-08 09:00

יואב קיש: בוקר טוב, אני פותח את הדיון.

יואב קיש: מצטער על העיכוב, הדיון הקודם התארך.

יואב קיש: יש לנו דיון על תיקון נוסח של חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 29).

יואב קיש: הוא מוגש, לפי דעתי, על ידי שר הפנים.

יואב קיש: בוא נתחיל להקריא את החוק, אחרי זה נשמע מי ייצגו אותו.

יואב קיש: אני רוצה קודם להקריא זריז, כדי שזה יהיה מאחורינו.

גלעד קרן: חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 29), התשע"ח-2018 תיקון כותרת 1.

גלעד קרן: בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952 (להלן – החוק העיקרי), בכותרת פרק פרק שני שני, בסופה יבוא "וסדרי יציאה".

גלעד קרן: תיקון סעיף 7 2.

גלעד קרן: בסעיף 7 לחוק העיקרי, אחרי "לא ייכנס אדם לישראל" יבוא "ולא ייצא ממנה", במקום "או תעודת מעבר" יבוא "תעודת מעבר או תעודה אחרת שהוציא למטרה זו שר הפנים".

גלעד קרן: הוספת סעיף 3.

גלעד קרן: אחרי סעיף 7 לחוק העיקרי יבוא: 7א "יציאה מישראל 7א.

גלעד קרן: (א) על אף האמור בכל דין, לא יצא אדם לאחת הארצות המפורטות בסעיף 2א לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד- 1954, ולא ייכנס אזרח ישראלי או תושב ישראל, בכל דרך שהיא, לאחת מארצות אלה, אלא בהיתר מאת שר הפנים או ראש הממשלה (להלן – נותן ההיתר), בסעיף קטן זה, "תושב" – מי שמחזיק אשרה ורישיון בני-תוקף, לפי סעיף 2(א)(3) או (4).

גלעד קרן: (ב) היתר כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיהיה כללי או אישי, ורשאי נותן ההיתר לקבוע בו תנאים, סייגים או הגבלות.

גלעד קרן: (ג) תחילתו של היתר כללי לפי סעיף זה או תנאי, סייג או הגבלה שבו (בסעיף קטן זה –ההיתר), תהיה עם פרסומו ברשומות; גובשה עילה לקביעת ההיתר בנסיבות המחייבות החלה מיידית שלו ולא היה ניתן לפרסמו ברשומות באופן מיידי, הוא יפורסם בדרך אחרת שנראית לנותן ההיתר מתאימה בנסיבות העניין ושתביא אותו לידיעת הציבור, ובלבד שיפורסם ברשומות מיד כשיהיה ניתן לעשות כן; פורסם היתר בדרך מתאימה אחרת כאמור, תהיה תחילתו במועד הפרסום כאמור, ובלבד שהנוסח שפורסם ברשומות יהיה הנוסח המחייב" תיקון סעיף 8 4.

גלעד קרן: בסעיף 8 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), אחרי "כלי הסעה אחר שבאו לישראל" יבוא "או שעומדים לצאת ממנה"; בסעיף קטן (ב), אחרי "שבא לישראל" יבוא "או שעומד לצאת ממנה".

גלעד קרן: תיקון סעיף 11 5.

גלעד קרן: בסעיף 11(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) לבטל היתר שניתן לפי סעיף 7א.

גלעד קרן: " תיקון סעיף 12 6.

גלעד קרן: בסעיף 12 לחוק העיקרי, אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) נכנס לאחת מהארצות המפורטות בסעיף 2א לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד-1954, בלא היתר, בניגוד להוראות סעיף 7א; (3ב) מפר תנאי מהתנאים שנקבעו בהיתר שניתן לו לפי סעיף 7א; תיקון סעיף 17 7.

גלעד קרן: בסעיף 17(א) לחוק העיקרי, אחרי "על כניסתו לישראל" יבוא "או על יציאתו מישראל" ובמקום "וישיבה בה" יבוא "ישיבה בה או יציאה ממנה".

גלעד קרן: תיקון פקודת 8.

גלעד קרן: בפקודת הארכת תוקף של תקנו שעת חירום (יציאה לחוץ לארץ), הארכת תוקף התש"ט-1948, בתוספת של תקנות שעת חירום (יציאה (1) בתקנה 6, בסופה יבוא "ורשאי הוא להתיר את האיסור לחוץ לארץ) בתנאים, בסייגים ובהגבלות שייראו לו".

גלעד קרן: (2)תקנות 1,5,7 ו-12 עד 20, למעט 18(ה) –בטלות.

יואב קיש: רק נשמע את משרד הפנים.

אודליה אדרי: אנחנו מבקשים לתקן את חוק הכניסה באופן שההוראות יועתקו לתוך חוק הכניסה לישראל בכל הנוגע ליציאה לחו"ל, זאת כחלק מהמגמה לבטל את הוראות מצב החירום בישראל.

אודליה אדרי: הנוסח מקובל עלינו, למעט הנתונים שהקריא גלעד בסעיף 6 להצעת החוק.

יואב קיש: תיקון סעיף 12?

אודליה אדרי: כן.

אביטל שטרנברג: ההצעה מתואמת ברמה הממשלתית.

תומר רוזנר: אני טיפה ארחיב את מה שאמרה נציגת משרד הפנים.

תומר רוזנר: הכנסת, בשיתוף עם הממשלה, מובילה מהלך שבעצם ינתק את הזיקה בין החקיקה של הכנסת לבין הכרזה על מצב חירום, כשבמסגרתה יש חקיקה לא מעטה שהותנתה עד היום בקיומו של מצב חירום.

תומר רוזנר: המגמה היא לנתק, ליצור מצב שבו אפשר יהיה לבטל את מצב החירום שקיים במדינה מאז הקמתה.

תומר רוזנר: מיד לאחר הקמת המדינה נחקק הסדר שמסדיר את היציאה מישראל.

תומר רוזנר: הוא נחקק בתקנות שעת חירום בשנת 48.

תומר רוזנר: בחוק של הכנסת, שגם הוא משנת 48, הוארכו תוקפן של תקנות שעת החירום.

תומר רוזנר: הן עומדות בתוקפן עד היום, הן מסדירות את נושא היציאה מישראל.

תומר רוזנר: בשנת 52 נחקק חוק הכניסה לישראל.

תומר רוזנר: הוא לא עסק בנושא של יציאה ממנה.

תומר רוזנר: למעשה, החוק הזה בא להפוך את ההוראות הנוגעות ליציאה מישראל להוראות קבועות.

תומר רוזנר: אין בהן שינוי מהותי מהמצב הקיים.

תומר רוזנר: אני אסקור ממש בקצרה את המצב החוקי.

תומר רוזנר: ההסדר המרכזי הוא הסדר שאומר שיציאה מישראל נעשית אך ורק דרך תחנות גבול שהוכרזו כתחנות גבול.

תומר רוזנר: כל אדם שרוצה לצאת מישראל חייב לצאת ממנה רק דרך תחנת גבול.

תומר רוזנר: ניתנות פה סמכויות לבדיקת היוצאים, לבדיקת כלי ההסעה שבהם הם מבקשים לצאת לפני שהם יוצאים.

תומר רוזנר: נקבעה האפשרות של התקנת תקנות שמתאימות לצורך העניין הזה.

תומר רוזנר: הסדר נוסף שנקבע מאוחר יותר בתקנות שעת החירום נוגע ליציאה למדינות אויב.

תומר רוזנר: יש הסדר שקיים, אנחנו לא משנים אותו, בחוק למניעת הסתננות, שקובע שלרשימת מדינות המפורטות בחוק - מדובר במדינות אויב, או מדינות אחרות שנקבעו בשעתו - יש הגבלה על יציאה אליהן של כל אדם וגם על כניסה אליהן של אזרחים ותושבי ישראל.

תומר רוזנר: ההסדר הזה קובע שיציאה לאותן מדינות אסורה לכל אדם.

תומר רוזנר: היא מותרת רק לפי היתר מיוחד שניתן לעניין הזה.

תומר רוזנר: לגבי אזרחים ותושבי ישראל, הכניסה לאותן מדינות, גם אם היא לא נעשית בדרך של יציאה מישראל, כמו למשל אזרח שיוצא למדינה שלישית, אסורה אם אין היתר מיוחד לצורך הכניסה לאותן מדינות.

תומר רוזנר: ההסדר הזה שקיים בחוק למניעת הסתננות נותר על כנו.

תומר רוזנר: ההסדר המשלים שלו, שמסדיר את נושא ההיתר, את מתן ההיתר, יכול להיות כללי או ספציפי לאדם מסוים.

תומר רוזנר: כיום יש היתר כללי ליציאה לירדן, ליציאה למצרים, למרות שהן מנויות במדינות שהיציאה אליהן היא אסורה.

יואב קיש: למה לא תיקנו את זה שם?

תומר רוזנר: זאת שאלה שצריך לשאול את הממשלה.

תומר רוזנר: יש היתר כללי ליציאה לאותן מדינות.

יואב קיש: זה מחזק את ההיתר הכללי הזה דרך הסעיף הזה, נכון?

תומר רוזנר: לא, זה לא משנה את המצב.

יואב קיש: הוא לא משנה, אבל הוא לא מעביר את זה לתקנות חירום אלא לחקיקה ראשית.

תומר רוזנר: נכון, לחקיקה ראשית.

תומר רוזנר: למיטב הבנתנו אין שינוי בדין המהותי בתיקון הזה שמוצע כאן, למעט הנושא שזה הופך להיות הוראות קבועות שלא יהיו תלויות במצב חירום.

יואב קיש: עד כאן מקובל?

יואב קיש: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס למשהו?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: בוא נשמע מה הבעיה עם תיקון סעיף 12.

יואב קיש: מה אומר סעיף 12?

יואב קיש: מה הבעיה?

תומר רוזנר: סעיף 12 קובע את העבירות הפליליות של חוק הכניסה.

תומר רוזנר: נקבעו כאן עבירות חדשות שמשלימות את העבירות הקיימות כבר בחוק לגבי כניסה לישראל.

תומר רוזנר: אנחנו משלימים אותן לגבי יציאה מישראל.

תומר רוזנר: יציאה, למשל, שלא דרך תחנת גבול - זו תהיה עבירה פלילית שעונשה מאסר שנה.

תומר רוזנר: בנוסף לכך, מוסיפים שתי עבירות שנועדו להחליף את העבירות שקיימות בתקנות שעת החירום ועונשן שנת מאסר.

תומר רוזנר: אחד, הנושא של כניסה של אזרחים ישראלים לאותן מדינות אסורות ללא היתר.

יואב קיש: שזה בחוק למניעת הסתננות נמצא.

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: עבירת היציאה של כל אדם מצויה בחוק למניעת הסתננות.

תומר רוזנר: כאן זו עבירה של כניסה של אזרחים ותושבים.

תומר רוזנר: אדם אחר, למשל, שהוא לא תושב או אזרח ישראל, יכול להיכנס למדינות שלא דרך ישראל, זו לא תהיה עבירה.

תומר רוזנר: תושב ישראל שרוצה להיכנס לאותן מדינות - זאת העבירה.

תומר רוזנר: שוב, זו לא עבירה חדשה, היא קיימת בתקנות שעת חירום גם היום.

תומר רוזנר: הוויכוח הוא על הנוסח של העבירה שמנויה בפסקה (3ב).

אודליה אדרי: השינוי מהנוסח, כפי שהוצע בהצעת החוק, מתייחס לשאלה של ניסוח.

אודליה אדרי: הניסוח המקורי שמועתק מתקנות שעת חירום מתייחס למשתמש בהיתר לפי סעיף 7א, בניגוד הוראות אותו סעיף, לעומת הנוסח הנוכחי שמבקש לקבוע שגם אם הוא מפר תנאים מהתנאים שנקבעו בהיתר שניתן לו - -

יואב קיש: הבעיה שלך היא בסעיף 6(3ב).

אודליה אדרי: נכון.

יואב קיש: זה עניין של ניסוח.

יואב קיש: הנוסח שלכם אמר שמשתמש בהיתר לפי סעיף זה, בניגוד להוראות אותו סעיף.

יואב קיש: הניסוח שהייעוץ המשפטי של הוועדה מציע: מפר תנאי מהתנאים שנקבעו בהיתר.

אודליה אדרי: שניתן לו.

יואב קיש: אם הוא כללי, אז הוא לא ניתן לו.

אודליה אדרי: הכוונה היא בהיתר שניתן.

אודליה אדרי: יש היתרים ספציפיים שניתנים לאנשים או לקבוצה של אנשים.

אודליה אדרי: לדוגמה, היתר שניתן לכלות שרוצות להתחתן בסוריה, או יציאה למכה.

אודליה אדרי: אלה גם היתרים שניתנים מעת לעת לפי סעיף זה.

יואב קיש: יש תנאים שלפיהם אתם נותנים היתר להתחתן בסוריה?

אודליה אדרי: יש תנאים.

יואב קיש: מה התנאים?

אודליה אדרי: אם זה לצורך נישואין, אם זה לצורך יציאה למכה.

אודליה אדרי: החשש הוא שההיתר ניתן דווקא למי שמייצג אותו, כמו כהן הדת שמייצג את פרחי הכהונה שלו, כמו מי שמייצג את אותן כלות.

אודליה אדרי: ההיתר לא ניתן לאותו אדם, הוא ניתן למי שמייצג, לכן אנחנו רוצים שהאיסור יחול גם עליו, גם על מי שמשתמש בהיתר.

יואב קיש: אם כהן הדת יוצא לחתונה - -

אודליה אדרי: לא תמיד הוא יוצא.

אודליה אדרי: כהן הדת מבקש שכל פרחי הכהונה שלו יצאו לצורך לימודי דת בסוריה.

אודליה אדרי: הוא בעצמו לא יוצא, לכן ההיתר לא ניתן לו, הוא ניתן מטעמו לאותם אנשים.

אודליה אדרי: אנחנו רוצים שזה יחול גם עליו.

יואב קיש: אתם רוצים להעניש אותו?

אודליה אדרי: הוא יחול גם עליו.

יואב קיש: כשהוא לא יצא?

אודליה אדרי: הוא זה שייצג אותם, הוא זה שמשתמש בהיתר.

יואב קיש: יש פה משהו משפטי עקום קצת.

אודליה אדרי: זה הניסוח שהיה.

יואב קיש: תראי, אנחנו כרגע עוסקים במהות.

יואב קיש: אם נצליח להגיע להבנה במהות, סבבה, אז אנחנו, מה שנקרא, נקדם.

יואב קיש: אם את אומרת לי: "זה הניסוח, זה מה שאני רוצה", אז אין לנו ויכוח, אני אעשה מה שאני חושב.

יואב קיש: אנחנו רוצים לנהל פה דיון ענייני, לא מה היה בניסוח.

יואב קיש: בואי ניקח את הדוגמה שנתת, כי זו דוגמה מהותית שיכולה להסביר את ההבדל בין הסעיף בנוסחו הקודם לניסוח הנוכחי.

יואב קיש: יש כהן דת שמבקש שפרחי הכהונה שלו יצאו ללימודים בסוריה.

יואב קיש: הוא לא יוצא, אבל הוא בא ומבקש בשבילם.

יואב קיש: הם מתחייבים לעמוד בתנאים של היציאה.

יואב קיש: זה לא שהם לא מתחייבים לכלום.

יואב קיש: הוא מתחייב, אבל הם יוצאים.

אודליה אדרי: לא תמיד הם באים בפני שר הפנים.

יואב קיש: זו כבר בעיה.

תומר רוזנר: עדיין אפשר להציע להם תנאים.

יואב קיש: אני אגיד לך מה הבעיה שלי.

יואב קיש: אני לא רוצה מצב שאותם לומדים לכהונה יצאו וכל מה שיש להם זה שיח דרך אותו כהן דת שאתם דיברתם איתו - מה עבר, לא עבר, לא ברור, כן ברור.

יואב קיש: הוא בכלל חשב שהוא נוסע לסוף שבוע לחופש, לא ללמוד, כי אתם אמרתם, הוא לא אמר את זה.

יואב קיש: אחרי זה אתם תאשימו אותו.

יואב קיש: הם עברו את העבירה.

יואב קיש: יש פה אבסורד.

יואב קיש: אני חושב שחייב להיות קשר ישיר בין מקבל ההיתר, בין הדרישות ממנו, לבין העבירה אם הוא עובר על הדרישות האלו.

יואב קיש: זה נראה לי הכי הגיוני.

אודליה אדרי: זה אולי הגיוני, אבל בעולם שבו אנחנו חיים זה לא תמיד קורה.

אודליה אדרי: הדוגמה הזאת נכונה גם לגבי כל קבוצות הטיול שמגיעות לישראל.

אודליה אדרי: אנחנו לא עובדים מול כל תייר ותייר, יש אנשים שמארגנים את זה.

אודליה אדרי: נושא של כלות שיוצאות לסוריה זה נושא שקורה המון, יציאה למכה קורית המון.

יואב קיש: אותו אחד שיוצא מקבל דף?

אודליה אדרי: כשהוא יוצא הוא מקבל.

יואב קיש: אז הוא יודע מה התנאים שלו.

אודליה אדרי: הוא בסדר, הוא מכוסה בסעיפים האחרים.

אודליה אדרי: אנחנו רוצים להתייחס לאותו אדם שייצג את אותה קבוצה.

אודליה אדרי: יכול להיות שהוא לא יוצא.

אודליה אדרי: אנחנו רוצים להגדיר את זה שמשתמש בהיתר.

יואב קיש: צריך להבדיל בין מה שאמרת, זאת אומרת, זה לא יכול להיות באותו סעיף, את זה אני כבר אומר לך.

יואב קיש: למה אני מתכוון?

יואב קיש: הסעיף שאנחנו כרגע מגדירים הוא על אותו אחד שיצא פיזית מתחומי ישראל.

יואב קיש: אם את רוצה לדבר על סעיף אחר שבו את רוצה לקבוע מחויבות כזאת או אחרת על מי שמפר הנחיה, אפשר לדבר על זה.

יואב קיש: אני חושב שמטרתו של הסעיף הזה הוא לדבר על מי שהפר תנאים שנקבעו לו בהיתר כשהוא יצא - אם זה כלה, אם זה מכה.

יואב קיש: את רוצה לבוא ולהגיד: "אוקי, זה בסדר, פתרת לי את הבעיה של אותה כלה שיוצאת, של אותו פרח כמורה שיוצא, או של אותו מתפלל למכה שיוצא, עכשיו אני רוצה לפתור את הבעיה של מי שמייצג אותם והתחייב לי.

יואב קיש: יכול להיות שהוא פיזית לא יוצא, אבל הוא מפר או הפר אפילו במכוון את הדרישות".

יואב קיש: זה דבר אחר.

אודליה אדרי: האמירה שלי היא אחרת.

אודליה אדרי: האמירה שלי היא שמי שיוצא מכוסה בסעיף אחר, לא בסעיף הזה.

יואב קיש: אז אין לך בעיה שהסעיף הזה לא ידון בזה שיוצא, זאת אומרת, את לא צריכה את הסעיף הזה למי שיוצא.

יואב קיש: איפה הסעיף לגבי מי שיוצא?

אודליה אדרי: (3א).

יואב קיש: זה כבר לא יוצא, נמחק יוצא.

יואב קיש: זה רק נכנס לאחת מהארצות.

אודליה אדרי: בחוק למניעת הסתננות יש את היוצא.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: זאת אומרת, לגבי אלה שיצאו את מסודרת.

יואב קיש: סעיף (ב) הזה בא לטפל באותו אדם שארגן יציאה קולקטיבית.

יואב קיש: עכשיו השאלה אם בכלל משפטית -אני אשמח לשמוע את עמדת משרד המשפטים - נכון להטיל סנקציה על מישהו שביקש אישור יציאה קולקטיבי לקבוצה מסוימת והיא לא עמדה בזה.

אסנת חיטרון: הסנקציה, כמו שאנחנו הבנו - אם יש לנו פה איזו שהיא הבנה פנימית, אנחנו נבחן אותה בינינו - על מי שמארגן יכולה להית מוטלת רק ביחס לפעולות בשליטתו והפעולות שהוא ביצע בהיתר שלו.

אסנת חיטרון: אי אפשר להטיל סנקציה על מארגן בגין הפרת תנאים על משהו שמישהו אחר בקבוצה ביצע.

יואב קיש: אני גם חושב ככה.

אודליה אדרי: אני אתן דוגמה של מישהו שמארגן יציאה למכה ובאמצעות ההיתר הזה הוא מעביר אנשים למימון טרור בסוריה.

אודליה אדרי: אותם אנשים עברו את העבירה, הם אלה שיצאו שלא בהתאם לתנאים בהיתר.

אודליה אדרי: הוא בעצמו לא יצא מעולם.

תומר רוזנר: אני חושב שיש עבירות כלליות בחוק העונשין למצבים שבהם משיגים היתר, רישיון במרמה, או מציגים פרטים כוזבים וכו'.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על עבירה פלילית.

תומר רוזנר: כפי שאדוני חש באופן אינסטינקטיבי, אי אפשר להטיל על אדם אחריות למעשים של אחרים.

תומר רוזנר: אגב, ההיתר לא ניתן לו בכלל.

תומר רוזנר: אנחנו בדקנו גם בחקיקה אם יש דוגמה נוספת לשימוש במונח הזה, אבל לא מצאנו.

תומר רוזנר: אנחנו לא רוצים להיות במצב - אני אתן דוגמה אבסורדית לחלוטין - שלוקח אותו מקבל היתר את ההיתר ועוטף בו דגים.

תומר רוזנר: לכאורה הוא משתמש בו שלא כדין כי הוא משחית מסמך רשמי של המדינה.

תומר רוזנר: אנחנו לא רוצים שהוא יהיה במסגרת העבירה הפלילית הזאת, זאת לא הכוונה.

תומר רוזנר: מה שאני יכול לתת כמענה לחשש של משרד הפנים בנושא הזה הוא לתקן את פסקה (2) בחוק הקיים.

תומר רוזנר: הפסקה הזאת מדברת על מתן ידיעה כוזבת כדי לקבל אשרה או רישיון לכניסה.

תומר רוזנר: אני מציע להוסיף שם את האפשרות של אחריות פלילית על מי שנותן ידיעה כוזבת כדי לקבל היתר.

גלעד קרן: לעצמו או לאחר.

תומר רוזנר: לעצמו או לאחר.

תומר רוזנר: אמרה הגברת אדרי שהדברים האלה נכונים גם לגבי מי שמייצג קבוצה של תיירים.

תומר רוזנר: אני חושב שזה מכסה את שתי הסיטואציות האלו.

תומר רוזנר: בחוק הקיים יש התייחסות למי שנותן ידיעה כוזבת.

יואב קיש: (3ב) יימחק, כאשר במקומו ייכתב - -

תומר רוזנר: לא, את (3ב) אנחנו נשאיר, מדובר על הפרת תנאי היתר.

יואב קיש: היא אומרת שזה קיים כבר.

תומר רוזנר: אני לא יודע איפה זה קיים.

יואב קיש: למען הסר ספק נשאיר את זה.

תומר רוזנר: הסעיף היום אומר:

תומר רוזנר: נותן ידיעה כוזבת כדי להוציא רישיון כניסה או אשרה עבור עצמו או עבור אחר.

תומר רוזנר: אם הוא יודע שהוא רוצה להוציא אותם בשביל טרור ובכל זאת נותן ידיעה כוזבת על כך שהוא רוצה בשביל לימודי כהונה, הוא יעבור על הסעיף הזה.

אסנת חיטרון: נותן ידיעה כוזבת על-מנת לקבל משהו, זו עבירה שמכוסה בחוק העונשין.

תומר רוזנר: יש עבירה כזאת פה.

אסנת חיטרון: במצב שבו אנחנו מחוקקים עבירות חדשות, אנחנו מנסים לא לקבוע עבירות - -

תומר רוזנר: אנחנו רוצים להציע כדי להניח את דעתה.

אסנת חיטרון: אתה לא מציע להרחיב את העבירה הקיימת, אתה אומר שניתן להסתמך עליה?

תומר רוזנר: לא.

תומר רוזנר: אני אומר שאם החשש שלה הוא שמי שמציג ידיעה כוזבת לגבי קבלת היתר - -

אסנת חיטרון: אז הוא מכוסה.

תומר רוזנר: זה מכוסה בחוק העונשין.

תומר רוזנר: אני מסכים איתך שזה מכוסה בחוק העונשין.

תומר רוזנר: אם צריך לכסות את זה גם פה, אפשר לתקן את פסקה (2).

תומר רוזנר: אם אתם חושבים שלא צריך, אז לא צריך.

אודליה אדרי: השאלה אם אפשר למחוק את המלים "שניתן לו".

אודליה אדרי: זה תיקון שלכם.

תומר רוזנר: אני חושב שאפשר.

יואב קיש: זאת אומרת, מפר תנאי מהתנאים שנקבעו בהיתר שניתן לפי סעיף.

אסנת חיטרון: הכוונה היא, כמובן, בהיתר לך, אחרת אנחנו חוזרים - -

יואב קיש: משרד המשפטים, אני חושב שזה פתרון טוב.

יואב קיש: אנחנו נוריד את המילה "לו" בתיקון, אנחנו לא נתעסק בתוספת לסעיף 2.

יואב קיש: אנחנו נקריא את סעיף 6(3ב).

אסנת חיטרון: אולי צריך להיות מובהר שההיתר חל עליו.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: להיתר יש תנאים.

יואב קיש: זה ברור שאם התנאים לא רלוונטיים אליו, אין חשש לעבירה.

תומר רוזנר: פתרון טוב.

יואב קיש: פתרון טוב.

יואב קיש: חברת הכנסת גרמן, לא היית פה, אבל יש פה הסכמות סביב השולחן.

יואב קיש: אני לא יודע אם את רוצה להצביע אם לא היית.

יעל גרמן: אני לא אצביע.

יואב קיש: סיימנו את ההקראה.

יואב קיש: אני מצביע.

יואב קיש: מי בעד עם התיקון שהוקרא, מלבד המילה "לו" בסעיף 6(3ב)?

יואב קיש: בעד – 1

יואב קיש: נמנעים – 1

יואב קיש: התיקון אושר לקריאה שנייה ושלישית.

יואב קיש: תודה רבה, הישיבה סגורה.