ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 247, 2018-05-22 09:00

אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם.

אבי דיכטר: אנחנו מתכבדים לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון.

אבי דיכטר: הנושא שאנחנו נדון בו היום ונשמע סקירות, הוא נושא שילוב יוצאי בני הקהילה האתיופית בצה"ל, וזה בתוך מכלול קידום השוויון ליוצאי אתיופיה בכנסת, כפי שנקבע – אני כבר לא זוכר לפני כמה שנים – אבל זה דבר שמציינים אותו כל שנה.

אבי דיכטר: אני ראיתי שסך הכל הפיצו לא מעט סקירות של גופים ואנשים שונים לגבי נתונים כפי שהם מכירים, אבל אנחנו נפתח בנתונים כפי שצה"ל מכיר אותם.

אבי דיכטר: אלה בסופו של דבר הנתונים שיהיו הבסיס לדיון שיתפתח.

אבי דיכטר: אני מזכיר לכולם, הדיון הוא בן שעה ואנחנו נקצוב זמנים כדי לא לגלוש מעבר לזמן הזה.

אבי דיכטר: יש לנו דיון מיד לאחר מכן.

שמואל לטקו: דיון פתוח לפי סעיף 120 ב'.

אבי דיכטר: הדיון פתוח.

אבי דיכטר: בבקשה, מי מתחיל ערן?

ערן שני: אני.

אבי דיכטר: בבקשה ערן.

ערן שני: בוקר טוב לחברי הוועדה.

ערן שני: אני אתן סקירה קצרה של שילוב יוצאי אתיופיה בשירות הצבאי.

ערן שני: ככלל אני אפתח ואני אגיד שאנחנו רואים בשנים האחרונות מספר מגמות שהן מגמות חיוביות, חלקן אפילו מגמות חיוביות מאד בשילוב יוצאי אתיופיה בשירות הצבאי.

ערן שני: אני אתן גם דוגמאות ומספרים.

ערן שני: יש פרמטרים שבהם אנחנו עדיין צריכים להשתפר ועדיין לא עשינו מספיק, אבל אני אגיד גם מה הצבא עושה כדי להתקדם בעניין הזה.

ערן שני: אחד, רק בשביל ההתחלה, כשאנחנו מסתכלים על נתוני האיכות, רואים עלייה קלה של חיילים יוצאי אתיופיה שעלו בנתוני האיכות שלהם.

ערן שני: כשאני אומר נתוני איכות אני מתכוון בעיקר לקב"א.

ערן שני: אני אגיד רק גם בשביל הרקורד, כדי שאנשים יידעו - חשוב לי להגיד את זה כבר בתחילת הדיון ובפתיחה שלו, כי לא כולם יודעים ולא כולם בקיאים - ממה הקב"א מורכבת.

ערן שני: אני אגיד ממה הקב"א לא מורכבת.

אבי דיכטר: תגדיר את ראשי התיבות של קב"א.

ערן שני: קב"א זה קבוצת איכות והיא לא מורכבת ממגזר כזה או אחר.

ערן שני: היא לא מושפעת מדת, גזע, מין או עדה.

ערן שני: היא לא מושפעת מכמה חדרים יש לך בבית, היא לא מושפעת ממצב סוציו אקונומי, אם לא מושפעת מזה אם ההורים שלך גרושים או לא גרושים או מה ההכנסה הכלכלית שלך.

ערן שני: אפילו לא מאיזו מגמה למדת בבית ספר.

ערן שני: הקב"א מושפעת משלושה פרמטרים אצל בנים, עד עכשיו בשני פרמטרים אצל בנות ואת הדבר הזה אצל בנות אנחנו נתקן החל מהשנה הבאה.

ערן שני: שלושת הפרמטרים הם כדלקמן.

אבי דיכטר: לתקן זאת אומרת?

ערן שני: זה אומר שאנחנו נוסיף את הפרמטר שקיים לבנים כבר 60 שנה.

אבי דיכטר: השוואה לבנים.

ערן שני: נכון.

ערן שני: אצל בנים 50% מהקב"א זה מבחן הדפ"ר.

ערן שני: מבחן הדפ"ר זה מבחנים שעושים מול המחשב.

ערן שני: המחשבים האלה בודקים בעיקר יכולות חשיבה.

ערן שני: יש כמה פרקים בתוך מבחן הדפ"ר.

ערן שני: מבחן הדפ"ר בנוי מפרק של חשיבה כמותית, מפרק של חשיבה צורנית, מהבנת הוראות ומאנלוגיה מילולית.

ערן שני: הוא בעיקר בודק חשיבה.

ערן שני: יש זיקה מאד ברורה בין ציון הדפ"ר לבין חשיבה מאד אנליטית.

ערן שני: 30% נוספים מהקב"א זה הראיון שאותו מלש"ב חווה בלשכת הגיוס מול מראיינת, שבסך הכל אמור לנבא מה היכולת שלו להשתלב בצבא ולשרוד, קודם כל כחייל לוחם ביחידה קרבית ובכלל.

ערן שני: הראיון הזה בודק בשלות, בגרות, מניעים לשירות, מוטיבציות וכו'.

ערן שני: זה 30% מהקב"א.

ערן שני: עוד 20% מהקב"א זה כמה שנות לימוד יש לו בבית ספר.

ערן שני: זאת אומרת אם יש לו 12 שנות לימוד, אז הוא מקבל את מלוא הניקוד על ציון ההשכלה וככל שיש לו פחות שנות לימוד אז יורד לו ניקוד בתוך ציון ההשכלה.

ערן שני: זה מהסיבה הברורה שיודעים להוכיח במחלקת מדעי ההתנהגות של צה"ל, שמי שלא מסוגל לשרוד מסגרת לימודית במשך 12 שנה – בין אם יש לו בגרות ובין אם אין לו – אז כנראה שיש לו גם בעיה כללית בלשרוד מסגרות.

ערן שני: מזה מורכבת הקב"א.

ערן שני: אצל בנות עד היום אין ראיון.

ערן שני: ככה זה.

ערן שני: מהיום שצה"ל קיים ועד היום לא ראיינו נשים בלשכת גיוס.

ערן שני: לבנות יש פקטור נוסף שנקרא יום המא"ה – זה מיון תעסוקתי, הוא לא חלק מהקב"א אבל הוא מרכיב מאד מאד משמעותי בשיבוץ.

ערן שני: הוא בודק בעיקר יכולות תעסוקתיות.

ערן שני: אנחנו מספטמבר האחרון התחלנו לראיין את כל הבנות שעלו לכיתה י"א.

ערן שני: עד עכשיו ראיינו אלפי בנות והכוונה שלנו שעד קיץ 2019, בעת תגענה הבנות הללו לסוף כיתה י"ב, כולן תתגייסנה כשיש להן ראיון שייכנס להן לבסיס הקב"א ובבסיס הנתונים שלהן.

ערן שני: דרך הראיונות האלה מגלים המון דברים.

ערן שני: צריך להגיד שברגע שהוספנו את הריאיון, זה מזער מאד או מזער באופן משמעותי את ההשפעה של הדפ"ר על ציון הקב"א.

ערן שני: אני אתן דוגמא.

ערן שני: אם יש ילדה – וזה לא משנה כרגע אם היא יוצאת אתיופיה או לא – כל ילדה שנגיד הייתה רשג"דית בצופית ובמבחן הדפ"ר היא הוציאה ציון בינוני או אפילו בינוני עד נמוך, עד היום אם היא הוציאה ציון נמוך במבחן הדפ"ר, סביר מאד מאד להניח שהקב"א שלה תהיה נמוכה.

ערן שני: כי ברגע שיש רק שני פקטורים שמשפיעים על הקב"א – אז הדפ"ר מקבל משקל מאד גבוה.

ערן שני: ברגע שאנחנו מראיינים את הבנות ואני מבין שהיא הייתה פעילה בתנועת נוער ושהיא הייתה רשג"דית בצפון ושהיא פעילה חברתית ויש לה מוטיבציות ומניעים, הדבר הזה, כשהוא נכנס לתוך השקלול הכללי של הקב"א, יצמצם באופן משמעותי את ההשפעה של הדפ"ר.

ערן שני: כמו שקורא אצל בנים, אגב.

ערן שני: אז זו סקירה בחמש דקות על מה זה קב"א.

אבי דיכטר: אבל בכל אופן המבחן כולו בעברית, אני מבין.

ערן שני: המבחן הוא בעברית.

אבי דיכטר: והאם יש מתאם בין אוכלוסיות שהשפה העברית היא פחות חזקה אצלן לבין הדפ"ר או הקב"א בסופו של דבר?

ערן שני: תראה, יש מבחנים ואנחנו עושים את המבחנים בכמה שפות למי שמבקש.

ערן שני: אנחנו עושים גם מבחן עברית.

ערן שני: מי שלא עומד בציון העברית הנדרש ראשי לקבל מבחן דפ"ר גם בשפה אחרת.

ערן שני: רוב האנשים עושים את המבחן בעברית.

עמר בר-לב: אבל עדיין יש הבדל בין בחור או בחורה שההורים לא מדברים עברית שוטף.

עמר בר-לב: הם אפילו נולדו בארץ, אבל בבית לא מדברים עברית.

ערן שני: ברור שיש לזה השפעה.

פנינה תמנו: זה נושא מחקרי שיש הטיות, גם יש מחקרים שאתם בעצמכם לא רציתם שיפורסמו, כמו הדוקטור מתל אביב, שכרגע אני לא זוכרת את שמו, אבל אתם החתמתם אותו על מסמכים והוא עשה מחקר מאד מקיף, אבל קשה מאד להתווכח על משהו שהוא בתחום המחקר באמת.

ערן שני: תראו, אני אגיד לכם, מבחן הדפ"ר רובו הוא מבחן כמותי, הוא מבחן צורני.

ערן שני: הפרק של העברית שם הוא 25%.

ערן שני: אנחנו גם יודעים לנטרל הטיות.

ערן שני: אם אנחנו רואים למשל שפרק העברית הוא חלש משמעותית מהפרק הכמותי, אנחנו יודעים גם לעשות התאמות ולנטרל פרקים בתוך המבחן.

ערן שני: אנחנו יודעים לעשות את זה ואנחנו גם עושים את זה.

ערן שני: צריך להגיד שמבחן הדפ"ר, כמו שאמרתי, רובו הוא מבחן כמותי.

ערן שני: יש בו מספרים, יש בו צורות, יש בו אנלוגיות.

ערן שני: נושא העברית שם הוא פרק יחסית מאד קטן בתוך מבחן הדפ"ר.

יצחק הרצוג: כן, אבל מה קורה אם היו שם כמה אלמנטים שאתה צריך לראות אם הם מתאימים לתנאי כל קבוצה וקבוצה.

יצחק הרצוג: קח לדוגמא את סוגיית תנועת הנוער.

יצחק הרצוג: אני לא יודע לגבי היכולת של ההנגשה.

יצחק הרצוג: אולי בעידן הזה יותר, אבל בעבר לא בכל קהילה הייתה נגישות לתנועת נוער.

יצחק הרצוג: עכשיו אתה כבר שולל מראש אלמנט שיה מוסיף לו נקודות.

יצחק הרצוג: זו בעיה.

יצחק הרצוג: כלומר בשכונת מצוקה כמו קריית משה ברחובות, יכול להיות שעכשיו נכנסו תנועות נוער יותר טובות ממה שהיה בעבר, אבל לפני 20-30 שנה לא היה לך את זה וזה היה ריכוז גדול של עולי אתיופיה.

ערן שני: אז אני אגיד ככה: אני את תנועות הנוער נתתי רק כדוגמה.

ערן שני: אני יכול לתת הרבה דוגמאות אחרות.

ערן שני: זה פותח לי אולי פה – רציתי לדבר על זה אחרי זה, אבל אני אדבר על זה כבר עכשיו.

ערן שני: הקב"א וכלי המיון הקיימים הם כלי מיון.

ערן שני: הם לא מביאים בחשבון אוכלוסיות כאלה או אוכלוסיות אחרות.

ערן שני: המבחן הוא מבחן.

ערן שני: לכלים האלה יש יתרונות, יש להם תוקף ומהימנות מאד גבוהה בהרבה מאד פרמטרים אחרים ויש להם גם חסרונות.

ערן שני: החסרונות של הכלים האלה, שהם כלים מאד חד מימדים.

ערן שני: הם בודקים דברים מאד ספציפיים, הם לא בודקים דברים אחרים ונוספים.

ערן שני: לכן אנחנו נמצאים בעיצומה של עבודה שהחלה לפני, הייתי אומר קרוב לשלוש שנים.

ערן שני: אנחנו ממש בעיצומה, עבודה שאנחנו קוראים לה בצה"ל טר"ש מיון.

ערן שני: זו תכנית רב שנתית לשנות את כלי המיון בצה"ל ולמעשה אנחנו מוסיפים עוד ועוד כלים וככל שאנחנו נוסיף יותר כלים, ככה אנחנו למעשה נצמצם את ההשפעה של הכלים הקיימים.

ערן שני: אני אתן דוגמא – נשים – כבר התחלנו לראיין בלשכות הגיוס בספטמבר, כמו שאמרתי – ויש כלים נוספים שאנחנו מכניסים.

ערן שני: הכנסנו לפני חודש שאלון תחביבים.

ערן שני: אנחנו שואלים את הילדים דרך האינטרנט מה התחביבים שלהם ומשתדלים להשתמש בזה ובכישורים שלהם אל מול התפקידים בתוך הצבא.

ערן שני: מבחן נוסף שאנחנו מכניסים זה מבחן שמאד מקובל באזרחות, הוא נקרא כלים ניהוליים.

ערן שני: זה נותן לנו מדד לרמת יכולות הניהול של הילד או של הילדה.

ערן שני: למשל אני אתן דוגמא: יכול להיות שבן אדם הוא מאד מאד חריף קוגניטיבית, רק שהוא בסדר וארגון על הפרצוף.

ערן שני: הוא לא מסודר, הוא לא מאורגן, הוא לא דידקטי.

ערן שני: זמנים זה לא זמנים ויכול להיות גם בדיוק הפוך.

ערן שני: יכול להיות בן אדם שהוא לא הבן אדם הכי חריף, אבל הוא בן אדם מאד שיטתי, מאד מסודר, מאד מקפיד.

ערן שני: אנחנו בודקים את זה עכשיו, אנחנו מכניסים את זה לתוך המבחנים.

ערן שני: אנחנו מכניסים שאלונים ביוגרפים שמנסים לשקף את ההשפעה התרבותית של מאיפה הגיעו הנערים האלה, על כל הפרופיל האישיותי של הנער.

ערן שני: למשל היום אנחנו בלשכות הגיוס בודקים רק IQ, אנחנו לא בודקים EQ, אנחנו לא בודקים אינטליגנציה רגשית.

ערן שני: אנחנו יודעים שיש מקצועות שנושא ה-EQ הוא מאד מאד חשוב וככל שאנחנו מוסיפים יותר ויותר כלים, כך למעשה אנחנו מנטרלים את ההשפעה של הכלים המסורתיים כפי שקיימים היום.

פנינה תמנו: אז רגע, אתם בודקים EQ, אינטליגנציה רגשית?

פנינה תמנו: כי יש אוכלוסיות שהן דווקא התברכו בזה.

ערן שני: נכון.

ערן שני: אנחנו נתחיל לבדוק עכשיו כחלק מכלל הכלים של טר"ש מיון.

ערן שני: המטרה שלנו בסופו של דבר היא לעבור לכלי מיון אחרים, לאו דווקא לקב"א, שזה כלי שהוא מאד חד מימדי.

ערן שני: אנחנו לא נבטל את הכלים הקיימים אלא אנחנו נוסיף להם עוד הרבה מאד כלים, כשהכוונה היא שהחל ממתגייסי קיץ 2019, זה כל אלה שנמצאים היום ב-י"א, יתגייסו כבר לפי כלי המיון החדשים של טר"ש המיון.

ערן שני: זה בכלל לא קשור ספציפית לעדה כזאת או עדה אחרת או אוכלוסייה כזאת או אוכלוסייה אחרת.

ערן שני: זה פשוט נותן לנו תמונה שלמה ורחבה וכוללת על כל בני הנוער, מה שבסופו של דבר יביא לשיבוץ יותר מדויק ויותר הגון.

ערן שני: אז צריך להגיד בעניין הזה.

ערן שני: עניין אחר שאנחנו - - -

אבי דיכטר: רגע, אתה יכול לומר מתי זה ייכנס לתוקף?

ענת ברקו: רגע, אני רוצה לשאול אותך שאלה על זה.

אבי דיכטר: רגע, אני שאלתי אותו רק שאלה טכנית, מתי זה ייכנס לתוקף להערכתכם?

ערן שני: למשל ראיון הנשים ייכנס לתוקף כבר בקיץ 2019, ומכיוון שצריך לתת לזה זמן.

ערן שני: זה ייכנס לתוקף מקיץ 2019, מכיוון שהיום מי שעשה את המבחן הוא ב-י"א.

ערן שני: אנחנו צריכים לחכות שהוא יסיים כיתה י"ב ואנחנו נפעיל את הכלים האלה החל מרגע שהוא יתגייס מכיתה י"ב.

ערן שני: הכלים החדשים, הנוספים, בין קיץ 2019 לקיץ 2020, תלוי כמה זמן ייקח לנו לתקף את הכלים האלה.

ערן שני: צריך להבין שהנושא של מיון בצה"ל זה עניין מאד מאד מקצועי.

ערן שני: אסור לנו לעשות טעויות.

ערן שני: כל כלי חדש שאנחנו מוסיפים לתוך המערכת אנחנו צריכים לוודא שהוא תקף ומהימן, כדי לראות שאנחנו לא עושים תקלות בשיבוץ ואנחנו לא פוגעים בסופו של דבר באפקטיביות המבצעית של הצבא.

ענת ברקו: לכן ריבוי הכלים יכול להוליד את מה שאנחנו כבר מכירים, נוסח ההכנה לפסיכומטרי וההכנה ל - - -

אלי אלאלוף: אפשר לומר, פעם שלישית אני מנסה.

אבי דיכטר: לא, לא, אלי, ענת קודם שאלה שאלה.

אבי דיכטר: כן, בבקשה ענת.

ענת ברקו: ריבוי הכלים יכול להוליד הרבה מאד בעיות, כי אנחנו יודעים שיש הרבה מאד אנשים שניגשים היום למבחני המיון בצה"ל כפי שניגשים לבחינה פסיכומטרית, אני מניחה שאתה יודע.

ענת ברקו: להערכתי דווקא ההצלחות שהיו עם יוצאי הקהילה, היו בהתעלמות מהקב"א.

ענת ברקו: מה זה אומר?

ענת ברקו: זה אומר, אני זוכרת כמפקדת קורס קצינות שקיבלתי חיילות שאפילו גיוס מיוחד היינו מוציאים לקורסי הקצינות; או החניכה, או הפריצה של הראשונה לקורס מדריכות יח"ש ומסלול קידום.

ענת ברקו: זאת אומרת יש את אפקט ההילה דווקא בטיפוח והתעלמות מהנתונים הקשים שעומדים בפני צה"ל.

ענת ברקו: נכון, אז מנטורים - - -

אבי דיכטר: לא ענת, אנחנו לא נמצאים עכשיו בשלב הדיסרטציות.

אבי דיכטר: הערות בלבד בבקשה.

ענת ברקו: לא, רק שנייה, אבל ריבוי הכלים שאתם מציגים היום יוליד את זה שיהיו אנשים שיתכוננו לבחינות האלה ויצליחו יותר, מאותה אוכלוסייה שהיא תגיע לא מוכנה.

פנינה תמנו: כמו מה שקורה היום.

פנינה תמנו: יש מי שמגיע מוכן ויש מי שלא מגיע מוכן.

ערן שני: אני אענה על השאלה ואז ברשותך אני אמשיך בהצגה.

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: אנחנו ניתן גם לאלי, כי בכל אופן אי אפשר רק נשים.

אלי אלאלוף: יש לי שתי הערות.

אלי אלאלוף: מה הביא אתכם להביא את הבנות לשלב השלישי הזה שלא היה לפני כן, דהיינו הראיון האישי.

אלי אלאלוף: שנית, האם אתם מקפיצים את כל המחזור בבת אחת ממצב א' למצב ב', ללא שום קבוצת פיילוט ניסיונית, כדי שתבדקו שלא תקפצו לדבר ואחר כך - - -

ערן שני: שתי שאלות מעולות.

ערן שני: יש לי תשובה.

אלי אלאלוף: איזה יופי.

אלי אלאלוף: אם יש תשובה זה מעולה.

ערן שני: אחד, אנחנו החלטנו לראיין את כל הבנות מכיוון שהגענו למסקנה שזה לא סביר שבצה"ל של שנת 2018 אנחנו מגייסים ילדה בלי שמישהו מדבר איתה בדרך.

ערן שני: זה לא סביר מכיוון שלהסתמך רק על מבחנים כתובים זה מבחן שהוא מאד מאד חסר והמרכיב האישיותי של הילדה הוא פקטור מאד מאד חשוב בשיבוץ המיטבי שלה, ואין שום סיבה שתהיה איזו שהיא אבחנה בין גברים לנשים מהבחינה הזאת ולכן החלטנו לראיין את כולם.

ערן שני: השקענו בזה לא מעט משאבים, זה לראיין עוד 30,000 בנות בשנה, זה לא מעט.

ערן שני: עשינו את זה כי חשבנו שזה מאד חשוב.

ערן שני: לגבי השאלה השנייה שלך, אתה מאד צודק.

ערן שני: אנחנו התחלנו פיילוט.

ערן שני: אנחנו ראיינו לפני שנתיים 1,500 בנות שהיום הן נמצאות כבר באמצע השירות הצבאי שלהן.

ערן שני: מחלקת מדעי ההתנהגות מובילה את הפיילוט הזה.

ערן שני: עד עכשיו הפיילוט מוכיח את עצמו כמאד מאד מוצלח.

ערן שני: 1,500 הבנות שרואיינו הן משקפות את כל המגוון ואת כל הקשת הרחבה של הבנות שמתגייסות לצה"ל מכל הספקטרום ועד עכשיו הפיילוט מוכיח את עצמו.

ערן שני: לכן הלכנו למהלך המלא שבו אנחנו מראיינים את כולם.

ערן שני: חשוב לי לענות רק במשפט להערה של חברת הכנסת ענת ברקו.

ערן שני: צריך להגיד שזה נכון, הנתונים הם נתונים ומה שאת זוכרת מתקופתך עדיין קורה ואף יותר.

ערן שני: זאת אומרת לצד הנתונים הקיימים, הצבא מבצע לא מעט התאמות על מנת לשפר את הסיכויים של יוצאי אתיופיה להשתלב טוב יותר בשירות הצבאי ואני אתן דוגמא.

ערן שני: יש פקטור שנקרא איכות ליבה.

ערן שני: איכות ליבה מי שמכיר, מת"מ 2 לקצונה, זה אותה אוכלוסייה שאנחנו מסמנים אותה ככזו שאנחנו צריכים לעקוב אחריה ולראות כמה אנשים מהם ממוצים מקורס הקצינים, מה שנקרא ליבת הקצונה של צה"ל.

ערן שני: צריך להבין שאצל בנים ליבת הקצונה מגיעה מדפ"ר 60 ומעלה ואנחנו החלטנו שאת מבחן הדפ"ר אנחנו לא נשנה, אבל אם מישהו הוא יוצא אתיופיה, הוא ייחשב בנתוני ליבה גם אם הוא דפ"ר 30 ומעלה.

ערן שני: אנחנו לא שינינו את מבחן הדפ"ר, אבל אמרנו שאם הוא דפ"ר 30 ומעלה מבחינתנו הוא בנתוני ליבה, כי אנחנו מבינים שיש פה כל מיני הטיות.

ערן שני: וכשהוא בנתוני ליבה זה אומר שכל פרמטר התכנון שלנו לגביו הוא כזה שאנחנו מתייחסים אליו כאילו הוא צריך לצאת לקורס ואם הוא לא יוצא לקורס אז הוא בתהליך של בקרה ומעקב ברמת מטה כללי מול הזרועות.

ענת ברקו: מצוין.

ערן שני: אני אתן דוגמא נוספת: גם בימי סיירות למשל, הקב"א המינימאלית שנדרשת ליום סיירות זה קב"א 51 וליוצאי אתיופיה אנחנו מאשרים להיכנס ליום סיירות גם עם קב"א 49.

ענת ברקו: יפה מאד.

ערן שני: אנחנו עושים התאמות במיונים לעתודה וגם במיונים לחיל המודיעין ואנחנו נותנים לא מעט פקטורים בכל מה שקשור לתהליכי המיון והשיבוץ, ללא קשר לציון עצמו.

ערן שני: כי לשנות מבחן שהוא מבחן גנרי, שאמור לתת מענה לכל האוכלוסייה, זאת בעיה מאד קשה.

ערן שני: אפשר לקחת אוכלוסייה ולהגיד שחרף המבחנים הגנריים וחרף הציון שהם קיבלו, אנחנו יודעים לעשות את ההתאמות הנדרשות על מנת לשלב אותם טוב יותר בשירות הצבאי.

ענת ברקו: מצוין.

פנינה תמנו: נטרול הטיות זה טוב.

פנינה תמנו: אפשר לשאול, אדוני?

אבי דיכטר: לא, לא, אנחנו רגע רוצים לתת לערן לסיים את הדברים.

פנינה תמנו: זה בעניין הזה.

אבי דיכטר: לא, לא, אנחנו פשוט רוצים להספיק לשמוע את משרדי הממשלה.

אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע - - -

פנינה תמנו: אני מבינה, אבל זה בעניין הזה.

אבי דיכטר: אנחנו נגיע לזה.

אבי דיכטר: בבקשה, ערן.

ערן שני: יש לנו ירידה חדה בנשר, אני אציג את זה עוד מעט.

ערן שני: יש לנו עלייה מאד משמעותית ביציאה לקצונה ויש לנו גם, צריך להגיד ביושר, אנחנו רואים בלימה בהיקף האנשים, בהיקף המועמדים יוצאי אתיופיה שנרשמים למסלול העתודה.

ערן שני: צריך להגיד פה בעניין הזה שאנחנו גם נתונים וכפופים כמובן להחלטות הממשלה, וכחלק מהחלטות הממשלה אנחנו ביטלנו את כל המופעים המבדלים, בין היתר קורס אמיר, שהיה קורס שהיה מיועד ליוצאי אתיופיה, כולל כנסים שעשינו, ייעודיים ליוצאי אתיופיה עבור עתודה אקדמית.

ערן שני: אנחנו ביטלנו את הכנסים האלה.

ענת ברקו: זה פגע בהם.

ערן שני: עוד שנייה.

ערן שני: היום מלש"ב יוצא אתיופיה, שרוצה להירשם לעתודה, מגיע לכנס יחד עם כולם.

ערן שני: בעבר עשינו כנסים ייעודיים ומיוחדים ליוצאי אתיופיה רק עבור העתודה.

ערן שני: אנחנו ביטלנו את הכנסים האלה.

ערן שני: אני לא יודע להגיד שבגלל ביטול הכנס הזה אנחנו רואים בלימה באלה שנרשמים לעתודה.

ערן שני: אני לא יודע להגיד.

ערן שני: אני יכול לשער.

פנינה תמנו: אני לא מבינה.

פנינה תמנו: מה, צריך כנס מיוחד רק לאתיופים כדי שהם יבינו מה הולך להיות בצבא?

ערן שני: אני לא אמרתי שצריך.

פנינה תמנו: הם צריכים להיות חלק מעם ישראל.

ערן שני: בסדר, אנחנו ביטלנו - - -

פנינה תמנו: אז לנסות לתלות בזה את הירידה בעתודה זה קצת היתממות.

ערן שני: אני לא אמרתי שאני - - -

אבי דיכטר: פנינה, יהיה לך זמן להתייחס לזה בהרחבה בזמן שלך.

אבי דיכטר: בבקשה ערן.

ערן שני: מדדי הנשר – זה היה המצב לפני שלוש שנים אצל גברים – קרוב ל-25% נשר.

ערן שני: בכלל צה"ל היה 13.8%.

ערן שני: אנחנו רואים ששיעור הנשר בכלל צה"ל לא השתנה.

ערן שני: לעומת זאת שיעור הנשר – הנקודה פה היא לא במקום, זה 14.3% - זאת אומרת אנחנו רואים ששיעור הנשר בקרב יוצאי אתיופיה, גברים, מאד דומה לשיעור הנשר בכלל האוכלוסייה.

ענת ברקו: יש גם טעות לגבי הנשים?

ערן שני: זה 6.1%, כן, הנקודה פה פשוט ברחה לנו בגרסה של הפאור פוינט.

ערן שני: כן, זה קצת מפחיד, זה לא 61%.

ערן שני: מה שאנחנו רואים פה שהנשר בקרב הנשים נמוך יותר מאשר הנשר ביתר האוכלוסייה בצה"ל.

ערן שני: כשאנחנו מסתכלים על נתוני האיכות, אז נכון, אנחנו רואים את ההבדלים בין כלל צה"ל, מי שיש לו קב"א 51 ומעלה לבין יוצאי אתיופיה, הקו הירוק זה כלל צה"ל, הקו הכחול זה יוצאי אתיופיה – אנחנו רואים גידול, אנחנו רואים עלייה בשיעור האנשים שיש להם קב"א 51 ומעלה.

ערן שני: אנחנו רואים סוג של מגמת עלייה.

ערן שני: אצל הנשים אנחנו רואים מגמת עלייה אפילו תלולה יותר, עלייה של כמעט 4% מ-12%.

ערן שני: ל-17.6%.

ערן שני: זה עדיין רחוק מהנתונים של כלל צה"ל.

מספין אלמיו: למה יש ירידה בסוף שנת 2017, מה הסיבה?

ערן שני: אנחנו עוד לא יודעים להגיד מה הסיבה, כי זה מעט מאד זמן וגם שנתון 2017 לא נגמר.

ערן שני: אנחנו מסתכלים על שנתון מיולי עד יולי למעשה שנתון 2017 נגמר ביולי 2018.

ערן שני: לכן אני לא יודע לענות לך על השאלה הזאת.

ערן שני: אנחנו כנראה נצטרך לתחקר את זה.

ערן שני: המקרן פה לא מקבל ממני פקודות.

אבי דיכטר: בעדינות.

ערן שני: בעדינות.

ערן שני: טוב, אני אגיד בעל פה.

ערן שני: חבל, כי זה שקף טוב.

ערן שני: בנושא המיצוי לקצונה, אנחנו רואים גידול מאד יפה בקרב החיילים והחיילות יוצאי אתיופיה שיוצאים לקצונה.

ערן שני: בשנת 2014 יצאו 64 חיילים לקורס קצינים, מתוכם 15 לקורס קצינים לוחמים ובשנת 2017 אנחנו רואים כמעט הכפלה.

ערן שני: אנחנו רואים 116 אנשים שיצאו לקורס קצינים.

פנינה תמנו: כן, אבל באחוזים זה נשאר על אותו אחוז.

ערן שני: למה?

פנינה תמנו: אתם לא יכולים למדוד את זה מספרית, כי השנתונים משתנים כמותית.

ערן שני: השנתונים בטח לא הוכפלו.

פנינה תמנו: זה מנתונים שיש - - -

ערן שני: רגע.

ערן שני: השנתונים לא הוכפלו.

ערן שני: החיילים יוצאי אתיופיה, בהיקפים המספריים שלהם משנת 2014 ועד היום לא השתנו באופן משמעותי.

ערן שני: השנתונים לא גדלו, בטח לא ב-100%, הם גדלו באחוזים בודדים.

ערן שני: יחד עם זאת אנחנו רואים מספרית ונומינאלית כמעט הכפלה בקרב החיילים יוצאי אתיופיה שיצאו לקורס קצינים.

עמר בר-לב: ואיך זה בהשוואה לכלל האוכלוסייה, באחוזים?

פנינה תמנו: באחוזים.

אלעזר שטרן: אין הכפלה, עמר.

אלעזר שטרן: לא יכולה להיות הכפלה.

אלעזר שטרן: הכמות של הקצינים נשארה אותו דבר.

פנינה תמנו: כן, אבל באחוזים שמופיעים אצלי זה נשאר סביב האחוז אחד.

עמר בר-לב: אתה לא הבנת את השאלה שלי.

עמר בר-לב: אני שואל אותו.

אלעזר שטרן: עמר, אני לא הבנתי את השאלה, אתה יכול לחדד אותה?

עמר בר-לב: מה האחוז של יוצאי אתיופיה שהולכים לקורס קצינים, בהשוואה לאחוז של כלל האוכלוסייה שיוצאת לקורס קצינים.

פנינה תמנו: בשנת 2014 זה היה 0.7.

עמר בר-לב: הכפלה זה מצוין, או כמעט הכפלה.

עמר בר-לב: השאלה מה האחוז.

פנינה תמנו: האחוז הוא סביב אחוז אחד גם אז וגם היום.

פנינה תמנו: בגלל זה אני שואלת מה האחוז.

אבי דיכטר: בואו נשמע.

רחל עזריה: עמר, מה אתה שאלת, כמה אחוז קצינים יוצאי אתיופיה לעומת כמה אחוז קצינים באופן כללי?

עמר בר-לב: כן.

רחל עזריה: אז אני גם אשמח לשמוע את הנתון.

ערן שני: אני אסתכל עוד מעט אם יש לי את הנתון הזה פה, במקום שאני אשלוף פה נתונים.

ערן שני: אני אסתכל פה עוד מעט על הניירות ואני חייב לכם תשובה.

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: ולסיכום אם אפשר.

ערן שני: כן.

ערן שני: ליקויי שירות – טוב, זה לא עובד.

ערן שני: אני אגיד שגם בהיקף הכליאה אנחנו רואים - - -

ערן שני: רגע, השאלה שלי - - -

אבי דיכטר: הוא צריך לבדוק את זה.

ערן שני: אמרתי שאני אסתכל רגע בניירות ואני אראה אם יש לי את הנתון, במקום שאני אשלוף פה נתון שהוא לא בדוק.

ערן שני: יש ירידה מספרית בהיקף החיילים יוצאי אתיופיה שנכנסו לכלא.

אבי דיכטר: השקף עובד, ערן.

ערן שני: בסדר.

פנינה תמנו: יש עליה בקרב הנשים.

ערן שני: רק שנייה חברה, תנו לי להציג אז אני אגיד.

ערן שני: זה לא עובד.

ערן שני: אני אגיד שכשאני מסתכל על המספרים, אני אהיה הגון ואני אגיד שיש ירידה בכלל בכלל הכליאה בצה"ל.

ערן שני: יש פחות חיילים בכלא, צריך להגיד את זה, ובכלל זה יש גם פחות חיילים יוצאי אתיופיה בכלא.

ערן שני: אם בשנת - - -

ענת ברקו: רגע, עריקות אני רואה שיש - - -

ערן שני: רגע, רק שנייה חברה.

ערן שני: אנחנו רואים ירידה גם אחוזית וגם מספרית בהיקף הכלואים.

ערן שני: אם בשנת 2014 היו 795 חיילים בכלא, אז בשנת 2017 אנחנו על 630.

ערן שני: זאת אומרת ירידה של כ-100 חיילים שנכנסו לכלא.

פנינה תמנו: באחוזים.

פנינה תמנו: זה קשה עם מספרים.

ערן שני: אז האחוזים מופיעים פה בשקף.

ענת ברקו: אבל עלייה בעריקות ובנפקדות.

ערן שני: האחוזים פה בשקף, נכון.

ענת ברקו: אולי מסיבות כלכליות?

ערן שני: מצד שני נכון, אנחנו רואים עלייה בהיקפי הנפקדות ובהיקפי העריקות.

ענת ברקו: זה מאד מדאיג.

ערן שני: עתודה, אמרתי – אנחנו עושים מאמצים מאד גדולים.

ערן שני: יש לנו בלימה בהיקף הנרשמים למסלול העתודה למרות כל המאמצים שלנו.

ערן שני: אני אגיד עוד משפט או שניים לסיכום, כבוד יושב הראש.

קריאה: מה הסיבות לירידה?

ערן שני: אני לא יודע להגיד.

ערן שני: אנחנו מתחקרים את זה.

ערן שני: זו שנה ראשונה שאנחנו רואים בלימה בנרשמים לעתודה.

קריאה: יכול להיות שזה קשור לביטול של קורס אמיר?

ערן שני: יכול להיות שזה קשור לביטול של כנס העתודה הייעודי שעשינו לבני העדה.

ערן שני: עשינו להם כנסים ייעודיים משלהם, ביטלנו את זה.

אבי דיכטר: חברי הכנסת, נא לשמור על שקט.

אבי דיכטר: אנחנו פשוט לא שומעים כאן.

ערן שני: ביטלנו את זה לפי החלטת ממשלה.

ערן שני: אני לא יודע להגיד שזאת הסיבה, אבל זאת עובדה שאנחנו ביטלנו את הכנס.

ערן שני: עכשיו אני רק רוצה להגיד משפט או שניים לסיכום, כבוד יושב הראש.

ערן שני: מבחינתי סיימתי את הסקירה שלי.

אבי דיכטר: בבקשה.

ערן שני: אנחנו מצד אחד בכלי המיון שלנו עושים כל מאמץ כדי להיות שוויוניים וכלי המיון שלנו הם כלים אחידים לכולם.

ערן שני: אנחנו לא עושים התאמות בכלי המיון.

ערן שני: אנחנו מוסיפים כלי מיון, כמו שאמרתי קודם, על מנת לנטרל כל מיני השפעות קיימות.

ערן שני: אנחנו כן נותנים פקטורים וכן מחליטים החלטות שמשפיעות ספציפית על יוצאי אתיופיה חרף הנתונים, כפי שציינתי.

ערן שני: אני רוצה להגיד שאנחנו גם עושים פעולות אחרות, בשיתוף גם עם משרד הביטחון.

ערן שני: אני אתן דוגמא.

ערן שני: כשאנחנו נמצאים בנושא של דיונים על מכינות קדם צבאיות לקראת השירות הצבאי ומדברים איתי על מכסות, וגם פה בוועדה נושא מכסות לשנת השירות ולמכינות נדון כמה וכמה פעמים, ואנחנו מאד קצרים על הגידול במכסות גם בגלל השפעת קיצור השירות וכו'.

ערן שני: עדיין אנחנו יודעים להוכיח ולהראות שאנשים שהגיעו מאזורים של פריפריה ושנקודת הפתיחה שלהם היא יותר חלשה, שעברו מכינה קדם צבאית, הסיכוי שלהם לצאת לפיקוד ולצאת לקצונה ולשרוד את השירות הצבאי, הוא פי כמה וכמה יותר גבוה ממי שלא עשה מכינה קדם צבאים מקרב האוכלוסייה הזאת.

ערן שני: לכן חרף הקושי שיש לנו בגידול במכסות למכינות, סוכם בינינו לבין משרד הביטחון שהאוכלוסיות הללו תקבלנה מענה בתצורה של תוספת מכסות למכינה, מכיוון שאנחנו רוצים לראות את בני הנוער האלה באים יותר ויותר דרך מכינות קדם צבאיות על מנת לתת להם יותר אפשרות להצליח בשירות הצבאי.

ערן שני: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אני מבקש מנציגת משרד החינוך, בבקשה.

אבי דיכטר: תציגי את עצמך לפרוטוקול.

דורית בר חי: שמי דורית בר חי, ממונה על מכינות אופק וצעירים לגיס גיוס, מנהל חברה ונוער, משרד החינוך.

דורית בר חי: אנחנו עובדים במסגרת הדרך החדשה בתכניות בית ספריות וחוץ בית ספריות.

דורית בר חי: במסגרת בתי הספר אנחנו מיפינו את בתי הספר שיש בהם מעל 20 יוצאי אתיופיה בבית הספר ושם אנחנו ממקדים תכניות.

אבי דיכטר: מעל 20?

אבי דיכטר: לא הבנתי, 20%?

דורית בר חי: מעל 20 יוצאי אתיופיה.

אבי דיכטר: 20 אנשים.

דורית בר חי: 20 תלמידים ומעלה בשכבות י' עד י"ב.

דורית בר חי: לשם אנחנו מכוונים את התכניות שלנו להכנה לצה"ל.

דורית בר חי: התכניות הן תכניות שעוסקות בהכנה מנטאלית, ערכית, העצמה.

דורית בר חי: העצמה נשית.

דורית בר חי: אנחנו עובדים בפנימיות, בכפרי נוער.

דורית בר חי: זה בשעות הבוקר.

דורית בר חי: בשעות אחר הצהריים – תכנית זינוק בעלייה, תכניות של אחרי בקבוצות.

דורית בר חי: כל התכנית הזאת של הדרך החדשה ממוקדת ואנחנו מלווים אותה.

פנינה תמנו: הכנה למבחן, לצו ראשון, כי אז זה היה תחת הדרך החדשה.

דורית בר חי: גם נושא צו ראשון הוא נושא שבטיפול משרד הביטחון ומיטב.

דורית בר חי: אנחנו לא מאפשרים לעמותות פרטיות להכין לצו ראשון, בדיוק מהסיבה של שוויוניות ושוויון הזדמנויות.

דורית בר חי: מבחינת משרד החינוך הנושא של הכנה לצו ראשון הוא בשיתוף משרד הביטחון ומיטב, בצורה מסודרת, בתוך בתי הספר.

דורית בר חי: לקראת שנה הבאה אנחנו הולכים יחד עם צה"ל, משרד הביטחון, לצו אחוד שהכנה לצו האחוד תהיה בחלק הראשון של השנה, מספטמבר עד דצמבר ומדצמבר, בית הספר בצורה מרוכזת ילך לעשות את הצו הראשון, כך שהילדים יבואו מוכנים וכולם יעשו אותו ביחד.

דורית בר חי: אנחנו מאמינים ויודעים כבר היום, מההתנסות של השנה, מהפיילוט של השנה, שיש לזה הצלחה גדולה ושנה הבאה אנחנו מרחיבים את זה להרבה יותר בתי ספר.

יצחק הרצוג: כמה מכינות קדם צבאיות זה כולל היום?

דורית בר חי: אני עוסקת במכינות אופק, הן המכינות החצי שנתיות.

דורית בר חי: יש היום 23 מכינות, מאלרום שבצפון ועד מצפה רמון שבדרום.

דורית בר חי: הן פרושות בכל רחבי הארץ.

דורית בר חי: יש בסך הכל לדעתי לא מספיק יוצאי אתיופיה במכינות.

דורית בר חי: אנחנו מנסים לגייס עוד יותר.

דורית בר חי: זאת אחת המטרות שלנו, לגייס יותר יוצאי אתיופיה.

דורית בר חי: יוצאי אתיופיה שמגיעים למכינות מקבלים מלגות לקיום ומלגות של מימון המכינות כדי לעודד אותם לבוא להשתתף במכינות.

אלי אלאלוף: מה אחוז יוצאי אתיופיה המגיעים למכינות בכלל היום?

דורית בר חי: בסך הכל 63 יוצאי אתיופיה במכינות אופק.

אלי אלאלוף: 63?

קריאה: אבל זה רק באופק, יש גם לא אופק.

דורית בר חי: אופק, זה המכינות החצי שנתיות.

דורית בר חי: בשאר המכינות אנחנו מגיעים ל - - -

אלי אלאלוף: ה-63 מתוך אופק, כמה זה מתוך אופק באחוזים?

דורית בר חי: בסך הכל יש 656 חניכים במכינות.

אבי דיכטר: זה 10%.

דורית בר חי: זה 10%.

דורית בר חי: זה יחסית מספר יותר משמעותי ואנחנו רואים גם את התרומה המשמעותית שלהם בתוך המכינות עצמן.

דורית בר חי: אני גם יודעת לומר שמהמכינות האלה, יוצאי אתיופיה שהשתתפו במכינה משתלבים בצה"ל טוב יותר.

דורית בר חי: אנחנו רואים קצונה.

דורית בר חי: אני ליוויתי רק בחצי שנה האחרונה בנות שסיימנו קורסי קצינות בצורה מאד מכובדת ובהחלט יש השפעה משמעותית למכינות אופק, שאני אמונה עליהן, אני מאמינה גם על המכינות האחרות, לשילוב יוצאי אתיופיה בצורה טובה יותר בצה"ל.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אני מבקש לשמוע את הגברת לאה איציק, שחקרה את הנושא.

אבי דיכטר: אנחנו עכשיו עוברים להקצבת זמן וזה יהיה שתי דקות למתייחס, כולל חברי הכנסת.

אבי דיכטר: בבקשה, הגברת לאה איציק.

לאה איציק: תודה רבה.

לאה איציק: נעים מאד, לאה.

לאה איציק: אני קרימינולוגית שיקומית, סמי דוקטורט בבר אילן, במחלקה לקרימינולוגיה.

לאה איציק: קצת קישור שלי לצה"ל - בין 2011 ל-2016 הייתי הקרימינולוגית השיקומית של כלא 4, ראש מדור גחלת, משם צמח גם המחקר.

לאה איציק: המחקר שלי בודק צעירים אתיופים בין שנתיים לחמש שנים אחרי השירות הצבאי, כדי להבין מה קורה, מה התפיסה שלהם.

לאה איציק: אנחנו מדברים על שלוש קבוצות של חברי אתיופים – מי שסיים שירות צבאי תקין מלא, מי שנשר מצה"ל בגין התנהגות רעה וחמורה בגין מספר אירועי כליאה; ומי שלמרות מספר אירועי כליאה הצליח לסיים שירות צבאי מלא.

לאה איציק: אני בעצם בוחנת את כל הספקטרום.

לאה איציק: אני לא אלאה אתכם ביותר מדי ממצאים.

לאה איציק: זה מחקר איכותני לחלוטין, שבחן, בדק ומצא גורמי סיכון וגורמי חוסן בקרב צעירים אתיופים, כשבעצם שני הדברים המרכזיים שכדאי לקחת פה בחשבון הם אלה: מה שנמצא זה שצעיר אתיופי, בעקבות מה שהוא עובר אצלנו בחברה, יכול להגיע לצה"ל באחת משתי זהויות.

לאה איציק: הזהות שלנו טובה זה הזהות הישראלית שלו.

לאה איציק: זה אדם שמגיע עם גורמי חוסן ותמיכה משפחתית מאד מאד משמעותית וככזה מרגיש שצה"ל שייך לו והוא שייך לצה"ל.

לאה איציק: החברה האחרים שחוו לצערנו המון אירועי אפליה, גזענות, קושי בבתי ספר, שכונות מאד מסוימות, מגיעים לצה"ל עם זהות אתיופית.

לאה איציק: הם לא מרגישים שהם שייכים, הם לא מרגישים שצה"ל רוצה בהם.

לאה איציק: הם מספרים את זה בכאב מאד אני אומרת; וההבדל בין הזהויות הוא ההבדל בין מי יסיים שירות ומי לא.

לאה איציק: כי מי שמגיע לצה"ל עם זהות – ושלא תהיה אי הבנה – אין שום בעיה עם זהות אתיופית ומי שבא עם זהות ישראלית מגיע עם השילוב כמובן.

לאה איציק: מי שבא עם זהות אתיופית אומר החברה הישראלית לא מקבלת אותי ולכן אין לי ברירה ואני לא מרגיש שייך ולכן אני לא מרגיש שייך לצה"ל.

לאה איציק: הנשירה היא מאד מאד מהירה.

לאה איציק: עוד מילה אחת.

לאה איציק: השילוב פה עם המפקד הוא מאד משמעותי.

לאה איציק: ההבדל בין מי שנשר מכאן למי שהצליח למרות כלא צבאי, זה זה שמפקד איכותי תפס אותו והצליח לעזור לו לשלב את הקושי שלו אל מול השירות הצבאי שלו והצליח לעזור לו לעבור את המשוכה.

לאה איציק: חברה, יש לי אנשים שסיימו צבא אחרי 5 שנים כי זה חשוב להם, כי זה משמעותי עבורם והמפקד - - -

ענת ברקו: בגלל התב"ן?

לאה איציק: בגלל התב"ן, וזה בזכות אותו מפקד שהצליח לתפוס אותם ולעזור להם לסיים את החמש שנים.

רחל עזריה: בקיצור הסיפור הוא שאת בעצם אומרת שצריך לתת הכשרה למפקדים?

לאה איציק: לגמרי.

אבי דיכטר: תודה רבה הגברת איציק.

אבי דיכטר: אני מבקש לשמוע את נציג משרד המשפטים, בבקשה.

אבי דיכטר: מה שמך?

אווקה זנה: עורך דין אווקה זנה.

אווקה זנה: אדוני יושב הראש, אני לעולם לא אצליח להתחרות בפרזנטציה של צה"ל, אבל אני רוצה לדבר על נתונים.

אווקה זנה: למעשה, על פי שיטת צה"ל 50% מיוצאי אתיופיה שיושבים פה הם מפקדים.

אלי אלאלוף: איזו יחידה במשרד המשפטים?

אווקה זנה: אני ראש היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות.

אווקה זנה: זו יחידה ממשלתית שקמה להיאבק בגזענות הממסדית בעקבות דו"ח פלמור ואנחנו עוסקים בלמפות ובלנתח תופעות גזעניות בממסד הציבורי.

אווקה זנה: אני רוצה לומר שעל פי הנתון שקיבלתי היום, כמעט כל חייל שני יוצא אתיופיה הוא מתחת לקב"א 40 או 45, סליחה.

אווקה זנה: המשמעות של קב"א 45 ומטה ל-50% של מלש"בים יוצאי אתיופיה, זה לקבוע שאנחנו מפגרים.

אווקה זנה: זה צה"ל קובע.

אווקה זנה: יש משמעות והשלכות לאופן ולמנגנון שבו צה"ל קובע מי ראוי, מי איכותי ומי לא.

אווקה זנה: ואני כנציג הממשלה בא ואומר לצה"ל – הדרך שבה אתם מעריכים וקובעים את יוצאי אתיופיה היא דרך לא נכונה.

אווקה זנה: אתם מכירים את המחקרים, אתם מכירים את הנתונים, אתם יודעים שהמנגנונים האלה הם קשים ליוצאי אתיופיה ולאוכלוסיות אחרות והנתונים האלה, כאשר - - -

אבי דיכטר: מה זה אוכלוסיות אחרות?

אווקה זנה: בחברה הישראלית יש מנגנון קביעת קב"א - - -

אבי דיכטר: לא, מה זה אוכלוסיות אחרות, אם אתה יוכל לפרט.

אווקה זנה: פריפריה חברית, נערי רפול וקבוצות מוחלשות.

אווקה זנה: אבל בהגדרה – 50% מיוצאי אתיופיה מהמלש"בים, כאשר כמעט 90% מתגייסים – הם מפגרים בפוטנציה על פי צה"ל.

אווקה זנה: ואני אומר ומדגיש, כמעט 40% מתגייסים לשירות קרבי.

אווקה זנה: הם מתגייסים לשירות קרבי, הם לא מפגרים להתגייס לשירות קרבי, אבל להיות ביחידה טכנולוגית והאירוע האחרון שאנחנו מטפלים בו זה צעיר מלש"ב.

אווקה זנה: דיברנו פה על מכינות קדם צבאיות.

אווקה זנה: הוא עשה שנה וחצי קדם צבאית ויש לו 10 יחידות בגרות במחשבים והוא מצטיין, וצה"ל משבץ אותו להיות או סוהר בשירות בתי הסוהר או עובד רס"ר.

אווקה זנה: זה העניין.

אווקה זנה: אני פונה ואומר די עם מצגות.

אווקה זנה: אני לא רוצה להתעסק עם נשירה ועם כליאה.

אווקה זנה: זה קל.

אווקה זנה: בואו נדבר על הנתונים האמיתיים - איך צה"ל מתייחס למשל"בים יוצאי אתיופיה.

אווקה זנה: עוד נקודה אחרונה.

אווקה זנה: אופן הקביעה של קידום השיבוץ קיים גם כלפי קצינים.

אווקה זנה: אני מקבל פניות של קצינים, רבי סרן, שהם תקועים בתפקידים כאלה ואחרים שאין בהם אופק.

אווקה זנה: התפיסה הזו משליכה גם על היכולת לקדם אותם.

אווקה זנה: ואני אומר, צריך פה לעשות חשיבה מערכתית, לפרק את המנגנונים לקביעת קב"א ולהתחיל הערכה נכונה ורצינית לפי כישורים ולא לפי דברים אחרים.

אווקה זנה: תודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אנחנו נעשה ריצ' רץ', חברי כנסת ואחרים.

אבי דיכטר: חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, בבקשה.

אלעזר שטרן: אני ראשון.

פנינה תמנו: אתה ראשון, אני העדפתי את פנינה ראשונה, מסיבות לא רלבנטיות.

אלעזר שטרן: אין בעיה.

אבי דיכטר: מסיבות לא רלבנטיות לדיון.

אבי דיכטר: פנינה, בבקשה.

פנינה תמנו: מה אני אומר?

פנינה תמנו: לדבר אחריו אווקה זנה, אחד הפקידים האמיצים במדינת ישראל, זה לא פשוט.

פנינה תמנו: הסיפור הוא בסוף, למרות שראית אותי ככה, אדוני יושב הראש, קופצת מדי פעם ומתווכחת עם נתונים - - -

אבי דיכטר: לא, יחסית לאתמול היית רגועה היום.

פנינה תמנו: הסיפור הוא בסוף - אני מרשה לעצמי לומר, לפעמים בין כותלי הקירות האלה יש גם רגש, הסיפור הוא החיים שלנו.

פנינה תמנו: אנחנו מסתכלים על הילדים שלנו ואנחנו יודעים שכאשר מציגים לי 20% מנהלה אבל ביום יום אנחנו פוגשים אותם – נהגים ועובדי רס"ר או במג"ב ותמיד מוסללים לאותם תפקידים.

פנינה תמנו: לעומת זאת, כשאנחנו פוגשים את אלה שהיו סגני אלופים ואני ציפיתי שאחד מהם יהיה רמטכ"ל ובסוף כולם, פשוט הראו להם את הדלת החוצה, אז אנחנו שואלים מה קורה פה.

פנינה תמנו: ובסוף לספר לנו סיפורי בדים, שאם ישימו אותנו בנפרד, מחוץ לעם ישראל, בקבוצות נפרדות, של לימודים מיוחדים, אולי אז נהיה טובים – זה הסיפור.

פנינה תמנו: זה הסיפור.

פנינה תמנו: שילדים נולדים בארץ הזאת ומספרים לנו סיפורים שצריך את קורס אמיר וצריך קורס מחשבים רק לאתיופים וכל הזמן באים אלי בטענות על זה שסגרנו את המסלולים.

פנינה תמנו: זאת לא הבעיה.

פנינה תמנו: הבעיה היא בדיוק מה שאמרת.

פנינה תמנו: תחושת השייכות.

פנינה תמנו: התחושה שמסתכלים עליהם.

פנינה תמנו: הרי גם ככה מערכת החינוך מוותרת עליהם.

פנינה תמנו: מוותרים עליהם לאורך כל השנים ואז, כשיש את הצבא, כי הקהילה אוהבת את הצבא, 86% גיוס, יותר מכל קהילה אחרת, ואז מגיעים והצבא לא מוכן להתמודד עם גזענות, לא מוכן להתמודד עם אפליה וכשקורה שגם אנחנו מפנים, יש פשוט דלת סגורה.

פנינה תמנו: אני כחברת כנסת לשעבר מקבלת פניות ציבור ולוקח לי – כשהייתי לשעבר – לקח לי על כל אחד שלושה חודשים.

פנינה תמנו: הייתי צריכה להתחנן לאוזן קשבת.

פנינה תמנו: ויודעים את זה חברים מהמערכת שיושבים פה.

פנינה תמנו: יוצאי אתיופיה הם מוכשרים.

פנינה תמנו: תפסיקו לפזר להם שטויות למוח.

פנינה תמנו: חבל לי שצעירים יוצאי אתיופיה אומרים לי אני לא יכול להגיע לגלי צה"ל, כי אין קורס אמיר.

פנינה תמנו: הם יכולים ועוד איך, שיפתחו להם את הדלתות.

פנינה תמנו: הם יכולים להיות לא רק נהגים ולא רק עובדי רס"ר.

פנינה תמנו: אני מאמינה בילדים שלנו וכדאי שמדינת ישראל תתחיל להאמין בהם, כי אם לא, חבל על כוח האדם, חבל על הדם שלנו, כי אנחנו מאד משתדלים פה ואנחנו לא שני צדי המתרס.

פנינה תמנו: אנחנו יחד אתכם צריכים לשנות את זה, אבל זה חייב להשתנות.

פנינה תמנו: זה חייב להשתנות.

פנינה תמנו: שתהיה כתובת בתוך צה"ל ותכירו בזה, שצה"ל הוא גם מראה של החברה הישראלית, ואתם אין לכם חסינות מתופעות חברתיות.

פנינה תמנו: וברגע שתפנימו את זה נוכל לעבוד ביחד ובשיתוף פעולה.

פנינה תמנו: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חבר הכנסת אלעזר שטרן.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: אני קודם כל רוצה להגיד דבר שלי אין ספק שהכישורים המולדים של יוצאי אתיופיה הם כמו של יוצאי אשכנז, מרוקו, עיראק, כל מה שאתם רוצים.

אלעזר שטרן: זה דבר אחר.

אלעזר שטרן: אמירה שנייה, אני רוצה לברך את צה"ל.

אלעזר שטרן: אתם לא שק החבטות של אף אחד פה.

אלעזר שטרן: וכבר נרמז פה.

אלעזר שטרן: אני הייתי גם יושב ראש הפרויקט הלאומי האתיופי, אדוני יושב הראש.

אלעזר שטרן: תבדקו עוד יותר את משרד החינוך.

אלעזר שטרן: תבדקו את משרד השיכון, על השכונות הנפרדות, על איך הושיבו את עולי אתיופיה ולפני שאתם זורקים את כל החיצים בצה"ל.

אלעזר שטרן: אני רוצה לומר, יש לי חבר שאני מאד מעריך אותו, קצין הרפואה של פיקוד דרום, אברהם יצחק.

אלעזר שטרן: הוא יוצא אתיופיה, הוא לא דוגמת מזון.

אלעזר שטרן: לא לקחו אותו בגלל שהוא אתיופי.

אלעזר שטרן: לקחו אותו בגלל שהוא מצוין.

אלעזר שטרן: מקובל עלי שיש בעיה עם המבחנים של צה"ל - - -

עמיר פרץ: אגב, מה שהם טוענים שבמקרה הזה לקחו אותו למרות שהוא אתיופי, כי הוא הצליח למרות שהוא אתיופי ורוצים שהאתיופים יקבלו הזדמנות שווה.

אלעזר שטרן: שר הביטחון לשעבר עמיר פרץ - - -

עמיר פרץ: זה הכל.

עמיר פרץ: אני מסכים עם ה - - -

אלעזר שטרן: סליחה, תיכף אני אגיד לך.

עמיר פרץ: אני מסכים עם הפתיח שלך ואני חושב ש- - -

אלעזר שטרן: אוקיי, אני מבין, אבל תן לי להגיד לך משהו.

אלעזר שטרן: אני חושב שהאמירות האלה בחלקן הן אלה שמפלגות דווקא.

אלעזר שטרן: הן כאילו - - -

עמיר פרץ: למה?

אלעזר שטרן: למה?

אלעזר שטרן: אני אגיד לך למה.

אלעזר שטרן: מקורס אמיר, דרך אגב, שבוטל, אין ספק שיש אוכלוסיות שבשלבים מסוימים צריכות לקבל חיזוק מיוחד.

אלעזר שטרן: למה?

אלעזר שטרן: בשביל לחשוף.

אלעזר שטרן: אני גם מסכים עם האמירה שמבחן הקב"א הוא מבחן – איך אני אגיד את זה - שכתבו אותו חברים מהושעיה ומצפון תל אביב.

אלעזר שטרן: ולכן הסיכוי לבוגרי הושעיה, שאני גר שם, וצפון תל אביב להצליח בו, הוא יותר גבוה.

אלעזר שטרן: בדיוק בשביל זה באו הכנסים המיוחדים ליוצאי אתיופיה וקורס אמיר.

אלעזר שטרן: ותלך לבדוק יוצאי רפואה ומהנדסים שיצאו מקורס אמיר.

אלעזר שטרן: אני אתן לך דוגמא.

אלעזר שטרן: פגשתי פעם, עשינו איזה סוג של ציון בצה"ל בזמנך והבאנו את המאבחנות מכל העולם.

אלעזר שטרן: שאלתי את המנהלת שלהן, כולל מקורס טיס, מי המאבחנת הכי טובה.

אלעזר שטרן: היא מצביעה לי על בחורה יוצאת אתיופיה מקורס טיס.

אלעזר שטרן: אני הולך אליה, אני אומר לה מה שלומך, היא אומרת לי לא טוב, אמרתי לה למה, בגלל שאני לא מספיק טובה.

אלעזר שטרן: אמרתי לה אומרים שאת הכי טובה כאן.

אלעזר שטרן: עכשיו, האם לזרוק את הכל על צה"ל?

אלעזר שטרן: אני חושב שהמאמצים שצה"ל עושה והמכינות שישנן ובוגרי העדה, דרך אגב, אני לא רוצה להגיד שום דבר שמישהו פה סופר רבי סר"ן.

אלעזר שטרן: אולי גם זה שהם הגיע ולהיות רבי סר"ן, נתנו העדפה מתקנת, שבצדק נותנים אותה בעיני.

אלעזר שטרן: ואולי נגיד אין העדפה מתקנת?

אלעזר שטרן: למה שלא תהיה העדפה?

אלעזר שטרן: אני חושב שצריכה להיות העדפה מתקנת, אבל אני חוזר למה שאמרתי קודם, בתוך זה.

אלעזר שטרן: אין לי ספק שיוצאי אתיופיה, הכישורים שלהם הם כמו של הילדים שלנו בדיוק.

אלעזר שטרן: אין לי ספק שעד שהם מגיעים לצבא לא מכשירים אותם נכון גם למבחני הקב"א שלנו.

אלעזר שטרן: וכן צריך לעשות יותר ראיונות אישיים וכן צריך יותר לחשוף את הפוטנציאל האמיתי, שהוא לא תמיד לפי הבחינות שלנו.

אלעזר שטרן: אבל גם בזה אני רוצה לסיים.

אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להחזיר את קורס אמיר.

אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להחזיר את הימים, ומי שרוצה להגיד הסללה, הסללה לאקדמיה של יוצאי אתיופיה.

אלעזר שטרן: הסללה לעתודה האקדמית של יוצאי אתיופיה.

אלעזר שטרן: אם זה עוזר, אז בבקשה, בואו נחזיר אותם.

אלעזר שטרן: בשורה התחתונה, אין שום גוף במדינת ישראל שיבוא כמו צה"ל לכאן ויציג את הפעולות, את הנתונים, בשיא השקיפות כמו שהוא מצדיק אותם, על הבעיות שהוא מציג אותם.

אלעזר שטרן: אני חושב שהאתגר עם יוצאי אתיופיה הוא קריטי לקיום המשותף שלנו כאן.

אלעזר שטרן: יש עוד הרבה מאד מה לעשות, אבל אני חושב שחלק מהעשייה היא לא אם נדבק לסיסמאות לא משנה מה, אלא אם נבדוק כל אחד, נצמיד מפקדים לאנשים שהיו בכלא, כדי שבאמת – אנשים לא מבינים את המשמעות - - -

אבי דיכטר: אתה חייב לסיים.

אלעזר שטרן: תודה, אז אני סיימתי.

אבי דיכטר: "בשורה התחתונה" אצלך הופיע הרבה פעמים.

אלעזר שטרן: סיימתי, אדוני.

אבי דיכטר: בבקשה, חבר הכנסת בוז'י הרצוג, שתי דקות לרשותך.

יצחק הרצוג: יצחק הרצוג.

יצחק הרצוג: שני דברים.

יצחק הרצוג: קודם כל אני מצטרף לדברים של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, שהם דברים מאד נוקבים.

יצחק הרצוג: אני וחברת הכנסת תמנו-שטה ייסדנו את השדולה לקידום ושילוב ישראלים יוצאי אתיופיה בכנסת.

יצחק הרצוג: אני אתחיל שוב פעם.

יצחק הרצוג: תספור לי את השתי דקות משם.

יצחק הרצוג: אמרתי אני מצטרף לדברים של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.

יצחק הרצוג: אני חושב שהדברים שלה מאד מאד נוקבים.

יצחק הרצוג: ביחד ייסדנו את השדולה לשילובם של ישראלים יוצאי אתיופיה בכל רבדיה של החברה הישראלית ואנחנו מוצאים את התופעה הזאת בכל מקום ומקום.

יצחק הרצוג: אנחנו לא מקיימים פה דיון שהוא כתב אישום על צה"ל, חלילה.

יצחק הרצוג: צה"ל עושה את המירב, אבל אי אפשר להגיד הכל טוב.

יצחק הרצוג: פשוט כך.

יצחק הרצוג: אז הנה עוד שתי עובדות שזועקות לשמיים, זועקות.

יצחק הרצוג: אחד זה מספר המתאבדים.

יצחק הרצוג: משנת 2001 יוצאי אתיופיה הם שליש מהחיילים המתאבדים בצה"ל.

יצחק הרצוג: זה אומר המון.

יצחק הרצוג: זה אומר המון וזה מחייב לבדוק מה היא הסיבה, מה המניע, איך זה קרה וכולנו מבינים.

יצחק הרצוג: מספיק לשמוע את הדו"ח.

אבי דיכטר: אבל אתה יכול לומר איך זה מתחלק ב - - -

יצחק הרצוג: אני לא יודע.

יצחק הרצוג: יכול להיות שבהתחלה להערכתי - - -

אבי דיכטר: זה נתון מסוכן מאד לשים אותו 16 שנה כמקשה אחת.

יצחק הרצוג: 62 - - -

אבי דיכטר: לא, בלי לומר האם יש שינוי.

יצחק הרצוג: אני לא יודע ואני אשמח לדעת.

אבי דיכטר: זה נתון טרגי, נתון קשה.

קריאה: אפשר להגיד מאיפה הנתון?

יצחק הרצוג: אפשר להגיד מאיפה הנתון.

פנינה תמנו: - - - משנת 2015 - - -

יצחק הרצוג: סליחה, אלף נשמח לשמוע מאיפה הנתון, רק תנו לי לסיים.

יצחק הרצוג: נמצאת פה עורכת הדין ענבר אפק.

יצחק הרצוג: היא קיבלה על פי חופש המידע תשובה מפורטת מצה"ל.

יצחק הרצוג: רבותי, אין אף קצין בדרגת אלוף משנה שהוא יוצא אתיופיה בצה"ל בשנים האחרונות.

אלעזר שטרן: זה לא נכון.

אלעזר שטרן: זה לא נכון.

ערן שני: זה לא נכון, ד"ר אבי - - -

יצחק הרצוג: זה נתון של צה"ל.

אלעזר שטרן: זה לא נכון.

יצחק הרצוג: סלח לי, זה נתון של צה"ל.

פנינה תמנו: סליחה רגע - - -

אלעזר שטרן: בוז'י, זה שחור לבן.

יצחק הרצוג: הנה, נתון - להלן שיעור קצינים יוצאי אתיופיה מתוך אוכלוסיית הקבע בכלל צה"ל בדרגה זו: 2012 – 0.

יצחק הרצוג: 2013 – 0, 2014 – 0.

יצחק הרצוג: 2015 – 0.

יצחק הרצוג: 2016 – 0.

יצחק הרצוג: 2017 – 0.

יצחק הרצוג: תפסיק להגיד כל דבר לא נכון, לא נכון, לא נכון.

יצחק הרצוג: רבי סר"ן יש 7%.

יצחק הרצוג: משנת 2012 – 7%.

יצחק הרצוג: אחד לא יכול להיות אל"מ?

יצחק הרצוג: צה"ל, מה קורה פה?

אלעזר שטרן: יש אל"מ.

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: אני לא מכיר.

יצחק הרצוג: זה תשובה של צה"ל.

פנינה תמנו: אחד לא יכול להציג תוצאות.

אלעזר שטרן: קוראים לו אברהם יצחק.

יצחק הרצוג: זה הכל.

יצחק הרצוג: לכן אני חושב שהדיון הזה הוא דיון רציני.

יצחק הרצוג: חוץ מזה, זה לא מעניין אם זה אחד או שניים.

יצחק הרצוג: יש שאלה האם יש תקרת זכוכית.

יצחק הרצוג: אני חושב שהציבור הזה הוא ציבור מופלא.

יצחק הרצוג: אני ורעייתי חיים בתוכו בהמון מובנים ואני אומר לכם, ציבור מופלא.

יצחק הרצוג: ומשהו בסיסטם, משהו בשיטה, משהו שם חוסם וצריך להתמודד עם זה בבגרות ולא לפחד להעלות את הדברים האלה על השולחן כדי לשפר אותם.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חברת הכנסת רחל עזריה.

יצחק הרצוג: לא, אבל אתה קופץ.

יצחק הרצוג: מה, אתה ראש אכ"א?

יצחק הרצוג: אתה חבר כנסת, אתה צריך לפקח עליהם.

אבי דיכטר: חברה, תשלימו את זה במליאה.

יצחק הרצוג: יש עובדות - - -

אבי דיכטר: בוז'י, תשלימו את הוויכוח במליאה, לא בוועדה.

אבי דיכטר: חברת הכנסת רחל עזריה.

יצחק הרצוג: לא, אבל - - - רציתם תשובה - - -

אבי דיכטר: רגע אחד.

אבי דיכטר: שנייה אחת רחל.

יצחק טרם: יש לי נתון בדוק.

יצחק טרם: הנתונים נמסרו בדיון סגור על ידי אלוף משנה אייל חוטר וסגן אלוף אראל בן יהודה, הם נתונים מוחרשים שמוסתרים מהציבור.

פנינה תמנו: אוי ואבוי שהסתרתם את השמות.

אבי דיכטר: לא, לא, אבל אני ביקשתי מחבר הכנסת הרצוג להציג נתון.

אבי דיכטר: זה נתון - - -

יצחק הרצוג: אני לא שולל שבשנים הראשונות זה היה יותר.

אבי דיכטר: זה נתון קשה, חברה.

אבי דיכטר: תראו, זה פורום מאד משמעותי, זה נתון מאד קשה, זה הנתון הכי קשה שאפשר להגיד בפורום כזה על מספר כל כך גבוה של מתאבדים.

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: תתמודד עם זה.

אבי דיכטר: על 16 שנים, אם אנחנו לא יכולים לומר האם יש שינוי, האם השנים הראשונות היו קשות - - -

יצחק הרצוג: אני בטוח שיש שינוי.

יצחק הרצוג: אני בטוח.

אבי דיכטר: אני חושב שכדאי שהפורום הזה יידע את זה.

יצחק הרצוג: אני בטוח, כי היו שינויים בכללי ההתנהגות של פקודים ומפקדים.

יצחק הרצוג: ועדיין, טוב לנתח תוצאות.

פנינה תמנו: אדוני יושב הראש, מאז המחאה יש עלייה במתאבדים החיילים.

יצחק טרם: נכון, עלייה מאד גדולה.

פנינה תמנו: בתוך הקהילה אנחנו יודעים ואני אומרת לכם שיש עלייה - - -

אבי דיכטר: חברה תראו, זה נתון שאני אומר לכם, אי אפשר לשים אותו על סמך תחושות, הערכות.

אבי דיכטר: זה נתון שהוא קשה מאד - - -

יצחק טרם: זה דיון שנערך בכנסת.

יצחק טרם: זה נמצא בפרוטוקולים של הכנסת.

יצחק טרם: הקצינים האלה אמרו את זה בכנסת.

יצחק טרם: אגב, מי שחשף את הנתון הזה ברשת גם נעצר על ידי משרד הביטחון בגלל בעיות צנזורה.

יצחק טרם: זו היא הסתרה וזה כיסוי.

ערן שני: לא באתי ערוך עם נתונים כאלה.

אבי דיכטר: בבקשה רחל עזריה ואחריה עמר בר-לב.

יצחק הרצוג: יושב ראש הוועדה, אני מבקש את הנתונים.

ערן שני: אני אבקש לשלוח את הנתונים, אבל אני לא אשלוף כאן נתונים.

רחל עזריה: קודם כל אני חושבת שזה לא משנה אם יש אלוף משנה אחד או מה, או אם יש דרגה כזו, אנחנו מבינים שיש פה בעיה.

רחל עזריה: לדעתי זה ברור.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שצה"ל בסופו של דבר ברצותו או שלא ברצותו מתמודד עם כל האתגרים של החברה הישראלית.

רחל עזריה: היה לנו דיון לפני שבוע על גיוס חרדים.

רחל עזריה: בסוף הכל מתנקז אליכם.

רחל עזריה: לכן אני צריכה לומר שאני חושבת שהדיון הזה הוא מאד מורכב, אבל אני הולכת לשאול עכשיו שאלות קשות.

רחל עזריה: מה אתם מתכננים לעשות?

ערן שני: אמרתי.

רחל עזריה: אבל כנראה שזה לא מספיק.

רחל עזריה: תראה, התופעות האלה, אנחנו שומעים כאן נתונים שהם כמעט בלתי נתפסים.

רחל עזריה: אבא שלי עלה מתוניס ובצה"ל זו הייתה – ואני גם מאד הזדהיתי עם מה שאמרת במחקר, כי סבא שלי, למרות שלא העלנו אותו הרבה שנים בגלל שהוא היה עיוור ועד שאישרו להם לעלות והמשפחה התפרקה, הוא עדיין חינך את כולנו לציונות מאד מאד גדולה.

רחל עזריה: אני חושבת שזה מה שאשפר לאבא שלי בסוף כן לדחוף ולסיים תיכון ולהגיע לצבא והוא היה בצנחנים ובסוף קיבל מלגה ללמוד באוניברסיטה.

רחל עזריה: הצנחנים היה רגע מאד משמעותי עבורו בחיים שלו.

רחל עזריה: אני אומרת, שם נעשו טעויות.

רחל עזריה: עשינו את אותן טעויות כבר לפני אי אילו 40 ומשהו שנה ועכשיו אנחנו צריכים לדייק את זה כדי לא לחזור על אותן טעויות.

רחל עזריה: אני לא חושבת שיש לכם – וברור לי שכל הכוונות טובות – אבל ברור שצריך מהלך הרבה יותר דרסטי כדי לעצור את זה.

רחל עזריה: ואם אומרים שיש יותר התאבדויות מאז המחאה, אז זה בעצם אומר שיש פה ציבור שציפה שהדברים ישתפרו והדברים לא השתפרו.

רחל עזריה: אני שוב חוזרת ואומרת, זה כמעט קצת לא הוגן, כי עליכם כל המורכבויות של החברה הישראלית מגיעות לצבא.

רחל עזריה: חייב להיות פתרון.

רחל עזריה: האם אתם עובדים עם משרד הרווחה?

רחל עזריה: האם אתם מחפשים דרך לזהות כבר בשלבים מוקדמים יותר אלה מלש"בים צריכים את העזרה?

רחל עזריה: האם אתם יוצרים את התכניות?

רחל עזריה: האם אתם עושים הכשרה למפקדים?

רחל עזריה: זאת אומרת יש הרבה מאד דברים שאפשר לעשות אותם ולא נראה לי שתקציב הבעיה.

רחל עזריה: פשוט נראה לי שזה להיות מאד מאד במודעות; ואנחנו בוועדת חוץ וביטחון מצפים שאתם תהיו במודעות לזה ותייצרו את הפתרונות לעניין הזה.

רחל עזריה: כבוד יושב הראש, אני אשמח אם נעשה דיון בעוד חצי שנה ובעוד שנה ונעקוב, לוודא שבאמת הדברים משתנים.

שמואל לטקו: אנחנו עושים כל שנה דיון.

רחל עזריה: אז אולי זה יוכל להיות עוד חצי שנה, לוודא שהדברים משתנים ומשתפרים ושאנחנו לא כל שנה הדיון הוא בעצם לשמוע כמה המצב לא טוב.

רחל עזריה: חייב להיות שיפור פה.

רחל עזריה: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חבר הכנסת עמר בר-לב.

עמר בר-לב: תודה רבה אדוני יושב הראש.

עמר בר-לב: אני בכנסת הקודמת הייתי יושב ראש ועדת המשנה למשאבי אנוש, ובהקשר הזה אני עסקתי הרבה מאד בכל הנושא של שילוב יוצאי העדה האתיופית בצבא.

עמר בר-לב: אין ספק שבארבע וחצי השנים שעברו מאז, צה"ל עושה הרבה מאד מאמצים.

עמר בר-לב: חלק מהדברים שעשו עד אז – ושוב, אני מדבר על לפני ארבע שנים – ההישגים שלהם היו מאד מאד מוגבלים.

עמר בר-לב: לעומת זאת היו מהלכים, כמו למשל קורס תכנות ראשון ליוצאי אתיופיה, שנעשה בשיתוף עם עמותה שנדמה לי משה כהן יוצא חיל אוויר, שבו הגיעו נדמה לי 19 יוצאי העדה, שאף אחד מהם לא עבר את המבדקים הבסיסיים.

עמר בר-לב: מתוכם, בעקבות קורס של 17 שבועות 4 הוגדרו כעילויים.

עמר בר-לב: אם אני זוכר נכון – 12 או 14 עברו את כל המבחנים הסופיים והיו 2 או 4 שלא עברו.

עמר בר-לב: לכן אני כן מצטרף למה שאמר חבר הכנסת אלעזר שטרן, שאני חושב שבמקרים מסוימים הכשרות והכנות ייחודיות, בוודאי טרם הגיוס, זה גם מבקר המדינה בזמנו - ושוב, אני מדבר על לפני 5 שנים - הראה שכל מי שעבר הכנה לצה"ל – אחוז הנשר אחרי זה היה הרבה יותר נמוך.

עמר בר-לב: אז אני מודע לשינויים ולשיפורים.

עמר בר-לב: השאלה היא, לאור העובדות שהצגת כאן, שבכל מיני מקרים נלקחים בחשבון גורמים נוספים מעבר לקב"א, כשברור שהקב"א הוא כאן מבחן מאד מאד בעייתי, השאלה אם בחנתם את אלה שהתקבלו אם זה לקורסים מסוימים, אם זה לקורס קצינים, בזכות אותן כל התוספות שעשיתם, מה הייתה מידת ההצלחה שלהם בתפקיד.

עמר בר-לב: ובהנחה שמידת ההצלחה שלהם בתפקיד הייתה גבוהה, אני שואל מה הלאה.

עמר בר-לב: יתכן שצריך להגביר עוד יותר – אלעזר קרה לזה אפליה מתקנת, אני לא חושב שזה אפליה מתקנת כי אם שינוי קריטריונים.

עמר בר-לב: לסיכום האמירה והשאלה שלי, אני מודע לזה שעושים מאמצים גדולים, אבל המאמצים האלה לא מספיקים.

עמר בר-לב: ולאור הניסיון שלכם בשנתיים האחרונות או בשלוש השנים האחרונות, איך אתם מתכוונים להעצים את המאמצים בשביל שרמת השילוביות וההצלחה של יוצאי העדה תהיה יותר גבוהה.

אבי דיכטר: תודה רבה חבר הכנסת עמר בר-לב.

אבי דיכטר: אני מבקש לשמוע את סגן אלוף במילואים דודי, מנהל אגף במשרד העלייה הקליטה.

דוד יאסו: דוד יאסו, מנהל אגף קליטת עולי אתיופיה במשרד העלייה והקליטה, סגן אלוף במילואים.

דוד יאסו: אני רוצה להתחיל דווקא בקב"א.

דוד יאסו: חבר הכנסת שטרן היה מפקד הבסיס שלי בשנות ה-80.

דוד יאסו: אחרי 11 חודשים שהייתי בארץ הלכתי לטבריה, למבחן, יושב בכיתה מפוצצת, מרים יד ושואל מה אני צריך לעשות.

דוד יאסו: - - - אומרת לי כתוב לך, תרשום כן ולא.

דוד יאסו: ונשבע לכם, סיימתי אותו בכן ולא ראשון.

דוד יאסו: עשיתי כן ולא, הגעתי לצנחנים.

דוד יאסו: רוצה לעשות צעדים לקצונה, אומרים לי לא.

דוד יאסו: למה?

דוד יאסו: כי הקב"א שלך הוא לא טוב, כמו שאמרת.

דוד יאסו: אחרי מאמצים הגעתי לבה"ד 1, סיימתי אותו מצטיין למופת.

דוד יאסו: זאת אומרת, מה שהוא גם אמר לפני כן, בין היחס של הקב"א לבין ה - - -

אבי דיכטר: מה זה מאמצים?

אבי דיכטר: אתה יכול רגע לפרט איזה מאמצים עשית?

דוד יאסו: אני אגיד לך, לא עזבתי - - -

פנינה תמנו: היית - - -

אבי דיכטר: רגע, חברה.

אבי דיכטר: תנו לו.

דוד יאסו: ישבתי בממד"ה בתל השומר שבועיים וברכתי עם הגדוד שלי שהיה בלבנון.

דוד יאסו: בסדר?

דוד יאסו: כי הייתה לי מטרה.

דוד יאסו: אמרתי אני רוצה לצאת לקצונה.

דוד יאסו: ישבתי בממד"ה, חיים בורכוב, אם הוא עדיין שם או לא, הוא ישב והבין.

דוד יאסו: נתנו לי את כל המבחנים שאפשר לעשות.

דוד יאסו: אחרי מאמץ כזה, בשנת 1987 יצאתי לבה"ד 1.

דוד יאסו: מאז וגם היום אני בשירות מילואים פעיל.

דוד יאסו: אני עומד מבחינת התפיסה של צה"ל, דווקא צה"ל יודע לעשות את זה, כי הקב"א שאתם קובעים אותו הוא לא משקף את בני הקהילה.

דוד יאסו: כן צה"ל יודע לעשות את זה בשטח, של ההתאמה של אותו מפקד כשהוא מזהה ומוציא אותו.

דוד יאסו: לא יכול להיות שהקצונה מגיעה לרב סרן ונעצרים.

דוד יאסו: נכון, יש 5 סגני אלופים, אחד מתוכם זה אני, אנשי מילואים ועוד 3 בסדיר ואל"מ אחד.

דוד יאסו: זה לא יכול להיות.

דוד יאסו: אני 37 שנים בארץ, אחרי 30-40 שנה, זה לא יכול להיות שאין 3-4, 10 אל"מ, 3-4, 10 סגני אלופים.

דוד יאסו: לא יכול להיות.

דוד יאסו: זה המודל לחיקוי.

דוד יאסו: אני על - - - צריך ללכת.

דוד יאסו: זה משהו שצריך לצאת לשטח, שהילדים יחקו אותו, יגידו אני מסמן ואני רוצה להיות כמותו והצבא יודע לעשות את זה.

דוד יאסו: אני חושב שבאמת, אם יש לכם יכולת, תעשו זאת, כי אחרת אי אפשר להגיד שהם יכולים להתקדם.

דוד יאסו: אנחנו מתקדמים, אנחנו יודעים, באמת יש אנשים טובים פי עשרה ממני ושיכולים להיות שם.

דוד יאסו: אז אנא, מבחינת הדבר הזה זה מאד מאד חשוב, גם הנושא של הקצינה, של הפיקוד.

דוד יאסו: הפיקוד הוא לא רק בקצונה.

דוד יאסו: תסתכלו באיזה יחידות יש מ"כ, סמלים, מבחינת כל הדברים האלה.

ענת ברקו: הפיקוד הזוטר.

דוד יאסו: הפיקוד הזוטר, זה שם.

דוד יאסו: שם גם המשיכה שיכולה להיות.

ענת ברקו: בטח.

דוד יאסו: אני חושב שאתם צריכים לעשות את זה ותודה רבה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חברת הכנסת ענת ברקו, שתי דקות לרשותך.

ענת ברקו: אוקיי.

ענת ברקו: אני רוצה לומר שהצבא עושה הרבה מאד, אני חושבת, למען הקהילה לאורך כל הדרך ובהרבה מקרים סופג את כל הכישלונות, גם של מערכת החינוך וצריך להגיד את זה.

רחל עזריה: זה נכון.

ענת ברקו: גיבוש הזהות הוא גם בתהליך של אותם חיילים והחיבור לחברה הישראלית וגם הנושא של יציאה עם חברים לכל החיים.

ענת ברקו: האמירה לגבי דרגות לגבי שילוב, אני מסכימה כאן עם מה שנאמר לגבי שילוב של מדריכות ביח"ש והפיקוד הזוטר, זה הנראות.

ענת ברקו: זה אפקט ההילה.

ענת ברקו: זה שרואים את החברה בשטח ויודעים שיש למה לשאוף.

ענת ברקו: יחד עם זה, מה שאני חושבת שצריך לעשות השוואה מתקנת במובן הזה שאם הכנה למבחן אמיר עוזרת, אז צריך באמת לתת את זה, בלי להגיד זה רק לקהילה או כל מיני דברים כאלה.

ענת ברקו: אם זה עוזר והנתונים מדברים בעד עצמם וזה מצמצם נשר, צריך - - -

חנה אלעזר: צריך לשנות את המבחנים במקום זה.

פנינה תמנו: לא רוצים, לא רוצים - - -

חנה אלעזר: אנחנו בני העדה אומרים שאנחנו לא רוצים תכניות מיוחדות לילדים שלנו.

חנה אלעזר: אני לא רוצה שהבן שלי יהיה בתכנית נפרדת.

פנינה תמנו: למה אתם - - -

אבי דיכטר: לא, לא, סליחה גברתי.

אבי דיכטר: לחברת הכנסת יש פריבילגיה.

חנה אלעזר: אבל אנחנו ההורים של הילדים האלה ואנחנו לא רוצים - - -

פנינה תמנו: לא - - -

אבי דיכטר: חברת הכנסת פנינה, רגע - - -

פנינה תמנו: - - -

אבי דיכטר: חברת הכנסת תמנו-שטה, אנחנו נותנים לחברת הכנסת ענת ברקו לסיים, בבקשה.

פנינה תמנו: יש הרבה חברה מאחריי שזקוקים - - -

ענת ברקו: הדבר הנוסף - - -

אבי דיכטר: לא, לא, חברת הכנסת פנינה.

חנה אלעזר: - - -

אבי דיכטר: לא, סליחה, אין לך זכות להתפרץ.

אבי דיכטר: היחיד שיש לו זכות זה חבר כנסת וגם זה במידה מוגבלת.

חנה אלעזר: סליחה.

אבי דיכטר: בבקשה ענת, תסיימי.

ענת ברקו: טוב, אני חושבת שהקולות הרמים האלה לא יחליפו את הניסיון של מה שאנחנו ראינו בצבא.

ענת ברקו: האמירה היא שמפקד צריך לחתום על חיילים, זו אמירה שטובה להרבה מאד דברים והדבר הנוסף זה לקחת את - - -

חנה אלעזר: - - - שנים על גבי שנים, מה אתם מצפים, שהם ישתלבו?

אבי דיכטר: לא, סליחה, גברתי.

חנה אלעזר: זה לא יכול להיות.

אבי דיכטר: סליחה, את לא יכולה להתפרץ.

ענת ברקו: אני יכולה לסיים את דברי?

ענת ברקו: עם כל הכבוד.

אבי דיכטר: כן, ענת.

ענת ברקו: אני הייתי בין אלה שהוציאו את החיילות הראשונות מהעדה לקורס קצינות, לפני יותר מ-20 שנה.

ענת ברקו: את אלה ש - - - מדריכות יח"א - - -

חנה אלעזר: אתם - - -

ענת ברקו: אז אל תספרי לי סיפורים.

אבי דיכטר: ענת.

ענת ברקו: 8200 כסימבול מה שנקרא.

ענת ברקו: אני חושבת שהדוגמא שניתנה כאן על חברי שהם בוגרי 10 יחידות מחשבים, זה לא משנה הקב"א.

ענת ברקו: הצבא צריך להיות במקרים מסוימים עיוור לקב"א, כדי להיות מסוגל לעשות את התיקונים האלה ולתת הזדמנות שווה לכולם.

ענת ברקו: ולכן גם ב-8200, בתפקידים טכנולוגיים, צריך לשלב יותר ויותר אנשים מהקהילה.

ענת ברקו: לא רק ליחידות הלוחמות, שיש להן ייצוב מדהים שם, באמת.

ענת ברקו: אז זה גם השרידות, גם 8200, יחידות טכנולוגיות וגם קידום של מערך הפיקוד הזוטר וגם קידום בתפקידי מפתח בקצונה בכירה, כי יש לכך אמירה.

ענת ברקו: כי רואים אותם והם המודלים להזדהות והם מקדמים את כלל הקהילה.

אבי דיכטר: תודה רבה ענת.

אבי דיכטר: עמיר פרץ, בבקשה.

עמיר פרץ: אדוני יושב הראש, אני חושב שזה אחד הדיונים המאד מאד משמעותיים למה וכיצד אנחנו רואים את צה"ל ומה תפקידו.

עמיר פרץ: אני חושב שצה"ל והנציגים שלו כאן צריכים להיות גאים בכך שהקהילה ואנחנו כולנו רואים בו את הכתובת שיש לה את היכולת לשנות מסלול חיים שלם של אנשים.

עמיר פרץ: ואין מה לעשות, לצה"ל יש מעמד שניתן לו מתוקף העובדה שהוא מהווה מכנה משותף ברמה הגבוהה ביותר ולכן כל מי שמגיע אליו, רמת המחויבות גם יוצרת סיכוי למצות מאדם, שאולי לא הצליחו להוציא ממנו את כל כישוריו במערכת החינוך או במערכות קודמות, צה"ל יכול לדרוש מאותם אנשים להוכיח שהם מסוגלים להרבה יותר.

עמיר פרץ: הקב"א תמיד היה נושא בעייתי.

עמיר פרץ: הקב"א הוא לא בעיה מהיום.

עמיר פרץ: היו ימים שבהם אנשים לא ידעו שכל מי שמגיע מעיר פיתוח באופן אוטומטי מקבל כמה נקודות פחות בקב"א.

עמיר פרץ: זו הייתה-.

עמיר פרץ: זה השתנה - - -

ערן שני: זה אף פעם לא היה ככה.

עמיר פרץ: היה.

עמיר פרץ: היה גם היה.

עמיר פרץ: היה גם היה.

עמיר פרץ: לא צריך להפוך את זה לוויכוח מיתולוגי, כי זה היה.

אלעזר שטרן: פעם היה גם על הורים גרושים.

ערן שני: לא.

עמיר פרץ: גם.

עמיר פרץ: כל מיני סעיפים שהם לא רלבנטיים, אבל לא ניכנס, זה לא הוויכוח.

עמיר פרץ: הקב"א הוא מאד משמעותי, לכן כשלוקחים אדם שמתחיל לרוץ מ-100 מטר אחורה ומצליח להגיע 10 מטרים לפני מישהו שהתחיל מנקודת היציאה, צריך להעריך את ההוא שהתחיל מ-100 מטר פחות ולבחון אותו לא לפי הנקודה שהוא הגיע אליה כשהוא הגיע אליכם, אלא מה הייתה נקודת הפתיחה שלו וכך לבחון אותו.

עמיר פרץ: אבל אני רוצה לומר גם לכל מי שעכשיו נאחז בעניין הזה של דרגות קצונה גבוהות.

עמיר פרץ: קודם כל למה אתם מדברים רק על אלוף משנה, מה קרה?

עמיר פרץ: מה, אי אפשר לדבר על תת אלוף, אי אפשר על דרגות גבוהות יותר?

עמיר פרץ: אבל בואו לא ניתפס בזה.

עמיר פרץ: זה לא הדבר הכי משמעותי.

עמיר פרץ: מחר יהיה תת אלוף מהעדה, אז מה?

עמיר פרץ: נפתרו כל הבעיות.

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: ממש לא.

עמיר פרץ: אותי מעניין איך מטפלים בשכבה הרוחבית יותר ואני חושב ואני פונה אליכם – אל נציגי צה"ל.

עמיר פרץ: צריך להבין, אחרי שאדם לא מצליח לממש עצמו בצה"ל, משם החיים האזרחיים שלו הופכים חיים מה שנקרא שמוגדרים למקום שלא היו רוצים שלשם ילך.

עמיר פרץ: צה"ל מסוגל לשנות את כל מסלול החיים שלו בעתיד.

עמיר פרץ: לכן אני חושב שאם צריך לא רק לתת את אותן הזדמנויות והמושג הזה – אפליה מתקנת – זה מושג שהוא כל כך בעייתי.

עמיר פרץ: מה זה אפליה מתקנת?

עמיר פרץ: עצם העובדה שאנחנו נוסכים לתך המושג הזה את המושג אפליה, בואו נחפש מושג קצת יותר מעניין.

עמיר פרץ: אותי מעניין איך אנחנו מאפשרים לכל אותם מתגייסים אלף לנשור פחות.

עמיר פרץ: ב', כמובן שתופעות כאלה, כמו התאבדות, זה דבר שהוא מבחינתנו צריך להיות זעקה מאד גדולה.

עמיר פרץ: הדבר האחרון, אני הייתי הולך לבחון האם העדה משתלבת כן או לא, דווקא לפי המערכות הטכנולוגיות.

עמיר פרץ: הייתי בוחן כמה אנשים נמצאים ב-8200.

עמיר פרץ: כמה אנשים מגיעים למסלולים הייחודיים, כמה הצליחו להגיע להיות תלפיונים, כמה הצליחו להגיע דווקא לשם; ולא את כל המראה כולה רק דרך כמה חברה שהצליחו לפרוץ את הכל ולהגיע לקצונה בכירה.

עמיר פרץ: כי תמיד יהיו כאלה שיפרצו את כל המערכות ויצליחו.

עמיר פרץ: אנחנו צריכים להתמקד באיך מייצרים תשתית שלא גורמת לכך שבנקודת הגיוס, אדם בעצם גורלו נקבע לא רק לתקופת השירות, אלא כמעט אולי לכל מסלול חייו.

עמיר פרץ: ולכן, דווקא צה"ל צריך להיות גאה בכך שרואים פה את הכתובת שמסוגלת לשנות חיים שלמים ומסוגלת לשנות את מראה של החברה הישראלית.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חבר הכנסת אלי אלאלוף, אחרון, בבקשה.

אלי אלאלוף: אני חושב שצה"ל צריך להיות הגוף המשנה את התפיסה החברתית של המדינה.

אלי אלאלוף: אני חוזר על ההגדרה – יהודי אתיופיה, זה לא קהילת האתיופים, זה לא יוצאי העדה האתיופית, זה באמת התפיסה המטעה של כל המערכת שלא מסתכלת על יהודי אתיופיה כמו כל הקהילות היהודיות בעולם.

אלי אלאלוף: רוצים לחסל אותה כגלות אתיופיה?

אלי אלאלוף: אף פעם לא אמרו את זה על שום גלות אחרת.

אלי אלאלוף: אני בא מהעיר פז ואוי ואבוי למי שיגיד בואו נחסל את יהדות מרוקו בפז.

אלי אלאלוף: אם התחושה שאנחנו לא יהודים כמו כל היהודים, איך אתם רוצים אחר כך שירגישו שהם חלק מהצבא, כמו כל חייל בצה"ל?

אלי אלאלוף: איך אתם רוצים שדווקא ליהודי אתיופיה צריך לעשות מבחנים לקורסים מיוחדים?

אלי אלאלוף: אני הייתי בקרן רש"י איזה 18 שנים.

אלי אלאלוף: יום אחד לא הסכמתי לעשות קורס נפרד ליהודי אתיופיה.

אלי אלאלוף: גם כשקמה קרן קציר, במיוחד ליהודי אתיופיה, אני לא הסכמתי להשאיר אותם לבד שם, למרות שזה היה - - -.

אלי אלאלוף: לכן צה"ל שיידע, מה שייקבע בצה"ל זה מה שיאפיין את החברה הישראלית בכל.

אלי אלאלוף: ותשימו לב כמה פעמים התנהגנו – ואני מוכן להיות גם חלק מהמחקר – טועים בצורה פטרנליסטית, לא מובנת.

אלי אלאלוף: עד שלא הגעתי עם אברהם נגוסה לאדיס אבבה ולגונדר, לא הבנתי כמה אני טועה בתחום הזה.

אלי אלאלוף: עובדה שאם מחר בבוקר יהודי יתעורר בטיז אל נביא, מיד מביאים אותו.

אלי אלאלוף: על יהודי אתיופיה מדברים על מכסות.

אלי אלאלוף: זה לא בושה?

אלי אלאלוף: ואומר לי שר האוצר אין לי בעיה תקציבית.

אלי אלאלוף: תביא כמה שאתה יכול.

אלי אלאלוף: ואז יש פה כל מיני משחקים, שכל מי שהתנסה מתחנן.

אלי אלאלוף: למה 1,200?

אלי אלאלוף: תן להם 1,400.

אלי אלאלוף: תביא.

אלי אלאלוף: לכן גם בצה"ל – ואני אומר את זה כי לצה"ל יש כלים אדירים – הוא יכול לשנות את התפיסה שלנו האזרחית פשוט כלפי יהדות אתיופיה.

אלי אלאלוף: שנית, זה לא ייגמר לעולם המאבק הזה וניקח את זה בחשבון.

אלי אלאלוף: זה לא זבנג ופתרנו ושיטה חדשה של בחינה, של זה.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: זה לא ייגמר.

אלי אלאלוף: כל מהלך צריך להיבדק מחדש כל שנה.

אלי אלאלוף: לא יכול להיות שהתופעות האלה – אנחנו מתווכחים על המספרים.

אלי אלאלוף: מה זה 29 או 19 או 79?

אלי אלאלוף: תגידי לי כמה וכמה לא נכנסו למסלול הזה של המכינות, שאת מגדירה אותן כמסלול המוצלח ביותר.

אלי אלאלוף: אם אנחנו נסתפק במספרים הקיימים זה סימן שאנחנו מחפשים תירוצים.

אלי אלאלוף: אם אנחנו מסוגלים לזהות את הפשלות – אז זה אומר שאנחנו רוצים את העיקר.

אלי אלאלוף: ולכן אני רציתי לשאול אותך ולא כדי חס וחלילה לפגוע.

אלי אלאלוף: אני נדה

אלי אלאלוף: מתי לראות את הדו"ח במשרד המשפטים, עם הכותרת – תשימו לב, זו פעם ראשונה – ואני גם יודע מה זה דו"ח – שכותבים למלחמה בגזענות על יהדות אתיופיה.

אלי אלאלוף: תראו את זה.

אלי אלאלוף: אף אחד לא עשה את זה.

אלי אלאלוף: לכן כל המשחקים האלה, הטכניקות, - - - אני לא יודע מה, כל השאלות שאני לא מבין, למרות שהייתי בצה"ל ומרוקאי.

אלי אלאלוף: אלאלוף – מה אתה תהיה משנה טכני, מרוקאי?

אלי אלאלוף: אני רואה את פרץ משדרות, נהג משאית המים עכשיו בשדרות, שקופץ ואומר פעם ראשונה שיש משנה טכני מרוקאי.

אלי אלאלוף: איזו בושה.

אלי אלאלוף: מסכן, הוא שמח, אבל הבושה הייתה של המערכת.

אלי אלאלוף: אז אני באמת מציע, אני אומר - - -

עמיר פרץ: זה הומור של אנשי פז.

אלי אלאלוף: אבל באמת, הוא תייעייש.

אלי אלאלוף: אני אומר כמו שאמר ידידי אמיר, מטילים עליכם משימות גדולות יותר מסתם צה"ל.

אלי אלאלוף: תבינו את זה.

אלי אלאלוף: מפני שיש לכם את האפשרות לשנות את התפיסה החברתית ובוודאי את העתיד של כל אחד מהחברים הנפלאים שמגיעים לצה"ל.

אלי אלאלוף: תודה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: תראו, האמת היא שאני קצת מוטרד מזה שאנחנו פעם בשנה עושים דיון בסדר גודל כזה והעובדה שצה"ל נתפס, גם כשאתה יוצא מהדיון הזה אתה שואל אז איך נתפס צה"ל גם בנושא הזה כמעט כקליניקה הלאומית, שזה מושג שאפשר להסתכל עליו כמובן עם כובד האחריות, עם כובד המשימה; ומצד שני אנחנו צריכים לשאול את עצמנו בסימן שאלה – מה, צה"ל זה הקליניקה הלאומית?

עמיר פרץ: כור היתוך קראו לזה.

אבי דיכטר: כור היתוך זה לא קליניקה.

אבי דיכטר: אנחנו יודעים איך אנחנו נכנסים לקליניקה ויודעים איך יוצאים משם.

אבי דיכטר: כור היתוך אנחנו יודעים איך נכנסים, אנחנו לא יודעים איך יוצאים, לטוב ולרע.

רחל עזריה: יש מערכון על זה ביהודים באים.

אבי דיכטר: לכן תראו, גם בגלל קוצר הזמן, אנחנו בחריגה של 20 דקות וממתין לנו דיון אחר, אנחנו את הדיון הזה בנושא הזה של יוצאי קהילת אתיופיה או כל שם אחר שעלה כאן בדיון, במושב החורף אנחנו נעשה דיון נוסף - - -

ענת ברקו: אבל צריך דיון על הנושא של האובדנות והפקת לקחים לגבי האובדנות.

אבי דיכטר: אנחנו נעשה דיון נוסף במושב החורף, רגע, אני פשוט לא יכול להמשיך את הדיון.

אבי דיכטר: תשובות אפשר לתת אחרי הדיון.

אבי דיכטר: אנחנו נעשה דיון במושב החורף, שבו נבקש לשמוע מצה"ל ומהגופים האחרים הרלבנטיים, כולל משרד החינוך לגבי הנתונים שהוצגו כאן - א' לפרט אותם בצורה שתראה לנו שיפור או חלילה הרעה – כל הנתונים שעלו כאן והכיוונים.

אבי דיכטר: אני מניח שכמו שצה"ל יודע לעשות טר"ש בלא מעט דברים, יש לו גם טר"ש בחום הזה של כוח אדם ובתוך כוח האדם, כוח אדם של יוצאי קהילת אתיופיה.

אבי דיכטר: לדיון הזה גם נקצה יותר זמן ונשקול גם לעשות אולי חלקים סגורים כדי לעסוק בסוגיות רגישות, אם ישנן כאלה, שקשה לדבר עליהן בפורום פתוח.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: הישיבה נעולה.