ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 764, 2018-05-21 12:00

אלי אלאלוף: צהרים טובים, ברשותכם נתחיל.

אלי אלאלוף: היום 21 במאי 2018, ז' בסיוון התשע"ח, השעה 12:05.

אלי אלאלוף: הנושא על סדר היום הוא תקנות התכנון והבנייה (ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש), התשע"ח-2018.

אלי אלאלוף: זה כולל את נושא השיפוץ.

אלי אלאלוף: נכון?

אלי אלאלוף: אין כמו אילן גילאון כדי לפתוח.

אילן גילאון: בואו נאמר שוב: הגענו לפשרה מסוימת עם החיים ועם המציאות, בעזרתו האדיבה של משרד הפנים ושר הפנים בכבודו ובעצמו שהיה מעורב בתהליך הזה, שהם יקבלו את העיקרון שלנו לגבי מה הוא מבנה חדש.

אילן גילאון: היוצא דופן היחיד שאנחנו מדברים עליו הוא שבמקום שתהיה מעלית, כפי שראוי היה שתהיה – לא יעלה על הדעת שאתה בונה מרכז מסחרי ודואג לכל ההנגשה ואילו בית ספר, שהוא קל וחומר, שם אתה צריך לחנך – בעיניי צריכה להיות שעת חינוך לנגישות בכל שבוע, זה מקצוע שצריך ללמוד אותו בבית הספר – לא יהיה מונגש.

אילן גילאון: ובכל זאת, בתוך עמנו אנחנו יושבים.

אילן גילאון: עלינו לזכור שההנגשה הפרטנית במשך שנים שררה במשרד החינוך כי זו הייתה פשרה, מה אנחנו עושים עם המבנים הישנים, מה אנחנו עושים עם המבנים החדשים.

אילן גילאון: יום אחד הוועדה, שאתה מינית, באה אל משרד החינוך ואמרה: חברים, נגמר הסיפור הזה.

אילן גילאון: מה זה הנגשה פרטנית?

אילן גילאון: מה זאת אומרת?

אילן גילאון: אם ילד עם צרכים מגיע ללמוד בבית הספר, אתה מנגיש לו? לא.

אילן גילאון: אתה תנגיש שמא יבואו.

אילן גילאון: בדיוק כמו אצלנו במקורות – לא תנגיש כאשר מישהו יבוא אלא תנגיש שמא יבוא.

אילן גילאון: זה הרעיון.

אילן גילאון: הפשרה שעשינו כאן, שהיא פשרה כבדת משקל, בעלות הגבוהה ביותר, היא פשרת הפיר.

אילן גילאון: בכל מבנה חדש – והגדרנו מה זה מבנה חדש:

אילן גילאון: מבנה חדש הוא קודם כול מבנה חדש או תוספת של לפחות 50% על מבנה קיים לכל החצרים, לכל מה שיש.

אילן גילאון: זאת בהחלט התקדמות דרמטית מבחינתנו.

אילן גילאון: הייתי אומר אפילו שכמעט עברנו משלב ההנגשה הפרטנית לשלב ההנגשה הכוללת, אם מביאים בחשבון שרוב הפונקציות גם יכולות להימצא בקומת הקרקע ואפילו לא בכל מקום צריך את המעלית הזאת.

אילן גילאון: המחשבה שלנו בהחלט הייתה מה קורה, לא לילד שמגיע אל תוך מערכת החינוך, אלא לאבא שלו או לקרוב משפחה שלו שנזקק לכיסא גלגלים והוא צריך לפגוש את המחנכת של כיתה ו'1 בקומה שלישית.

אילן גילאון: ולכן אני חושב שהתקדמנו בעניין הזה.

אילן גילאון: כל המלאכה שלנו בוועדת המשנה לנגישות היא מלאכה שאנחנו "טוחנים" אותה הרבה מאוד זמן.

אילן גילאון: יש שולחן עגול ואנחנו שומעים את כל הטענות, ובסופו של דבר אנחנו מקבלים החלטות, בדרך כלל בפשרה, כדי לא להפוך את הגזרה לגזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

אילן גילאון: אחת הדוגמאות היא הישיבות עם ראשי העיריות, ואתה דיברת אתי על העניין הזה.

אילן גילאון: אנחנו מנסים להתקדם בהסכמות.

אילן גילאון: חשוב לנו, מעבר לכך שהחוק יקבע את הדברים – כי אם ניאלץ להסתדר רק עם החוק לא נצליח, באכיפה לבד לא נצליח – אלא שנצליח לייצר מערכת של הפנמת ערכים, שנגישות היא תפיסת עולם.

אילן גילאון: נדמה לי שאלו הן התקנות כרגע.

אילן גילאון: אני מתכוון להצביע בעד במליאה.

אלי אלאלוף: יופי, אני שמח.

אלי אלאלוף: אילן גילאון הוא המצפון שלנו בנושא הזה, חד משמעית.

אילן גילאון: אל תבנה על זה.

אילן גילאון: ..

אלי אלאלוף: כל אחד קובע לעצמו מה הוא המצפון שלו, או מי הוא המצפון, ולי ברור שקבעתי.

אלי אלאלוף: מישהו רוצה להתייחס?

אלי אלאלוף: בבקשה.

מיכל שיק הר-טוב: אני יועצת משפטית בעמותת "נגישות ישראל".

מיכל שיק הר-טוב: אני גם מברכת על הפשרה.

מיכל שיק הר-טוב: באמת ערכנו הרבה דיונים ומבחינתנו ההישג הכי גדול הוא שכאשר משפצים בניין קיים – בואו נודה על האמת:

מיכל שיק הר-טוב: רוב מוסדות החינוך הם מוסדות קיימים, הם מבנים קיימים – כאשר מוסיפים תוספת, שהתוספת תהיה לפי סטנדרטים גבוהים של נגישות.

מיכל שיק הר-טוב: מבחינתנו זו פשרה טובה מאוד.

מיכל שיק הר-טוב: אשמח רק לשאול שאלה.

מיכל שיק הר-טוב: אם זיכרוני אינו מטעה אותי, בנוסח הקודם דובר על כך שתהיה מעלית בבניין מרכזי ופיר במבנים אחרים.

מיכל שיק הר-טוב: הלא כך?

אייל לב ארי: ההסמכה היא לגבי פיר.

אלי אלאלוף: פיר יהיה בכל המבנים החדשים שצריכים לכלול פיר.

אייל לב ארי: התקנת פיר למעלית בבניין מרכזי.

אלעד לב: רציתי להשיב לה.

אלעד לב: בנוסח שהוגש לוועדה על ידי שר הפנים מדובר על התקנת פיר בבניין המרכזי.

אלעד לב: ועדת המשנה ביקשה שזה יהיה מעליות.

אלעד לב: הפשרה שהושגה, כאמור, דיברה על פיר בכל המבנים, והמעליות בהתאמה פרטנית.

נתי ביאליסטוק כהן: מה שנקרא: הכנה למעלית.

אלי אלאלוף: לפעמים מעלית שלא בשימוש יכולה להיות סכנה.

אלי אלאלוף: דבר שני, גם תחזוקתה יקרה ומיותרת.

אלי אלאלוף: ההבטחה של משרד החינוך ושל משרד האוצר, שהתקנת המעלית תהיה מהירה ככל האפשר.

אלי אלאלוף: אני חושב שהפתרון שהוצע באמת יש בו הרבה היגיון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קודם כול, אני מברך על הפשרה, אבל אני לא יודע איך אפשר להנגיש את זה כי תלמידים שנרשמים לבית הספר, במיוחד אנחנו מדברים יותר ויותר על בתי ספר, הרי כבר בחודש יוני יודעים שהם ילמדו במוסד החינוך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן צריך לחשוב איך לוודא שתוך חודשיים – הוא אומר שתוך פחות מחודשיים, אפילו תוך פחות מחודש ניתן להתקין מעלית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איך לדאוג שהמעלית תהיה מותקנת ומוכנה כבר ב-1 בספטמבר כך שמי שיש לו צרכים מיוחדים לא יצטרך להמתין בבית תקופה מסוימת בתחילת שנת הלימודים עד שינגישו את בית הספר?

עבד אל חכים חאג' יחיא: או שמשום מה כל הכיתה שלו תצטרך להיות לא באותה שכבה.

אילן גילאון: ההודעה על ילד שמגיע למוסד חינוך הרבה יותר מוקדמת מחודשיים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הזמן הכי מצומצם הוא חודשיים, ובתוך חודשיים או פחות מחודשיים אפשר להוציא מכרז ולהתקין ולהיות בטוח שב-1 בספטמבר יש כבר מעלית.

אלי אלאלוף: אני מבקש לקבל תשובה ממשרד החינוך.

אילן שי: אני מן הלשכה המשפטית במשרד החינוך.

אילן שי: במסגרת תקנות נגישות פרטנית נקבעו מועדים לצורך ביצוע עבודות הנגשה, כאשר יש חלוקה בין עבודות שדורשות היתר בנייה לאלה שלא דורשות היתר בנייה.

אילן שי: התקופה הממושכת יותר היא לעבודות שדורשות היתר בנייה.

אילן שי: להבנתי מרגע שקיים פיר, התקנת המעלית לא דורשת היתר בנייה ולכן זה פרק זמן המצומצם יותר שנקבע בתקנות.

אילן שי: לפי מה שאומרים לי כאן, פרק הזמן שלוקח להתקין מעלית כאשר יש פיר הוא בערך 3 חודשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא מדויק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מהנדס ועשיתי מבנים, עשיתי מבנים עם מעליות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שיש לך פיר, ברגע שקבעת מי יתקין את המעלית, זה פרק זמן של ימים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה צריך את המהלך של המכרז, מקסימום חודש ימים, יש לך זוכה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה יכול להתנות במכרז שהביצוע אחרי הזכייה יהיה בתקופה קצובה של שבועיים למשל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז תוך חודש וחצי מקסימום תוכל להיות מוקמת מעלית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן כשדיברת על חודשיים – אני יודע שהתלמידים נרשמים גם בפברואר ועד אפריל, הם לא נרשמים ביוני.

אילן גילאון: הוא אומר דברים מדויקים.

אילן גילאון: מישהו אחר הציג בדיוק את הנתונים האלה.

אילן שי: פרק הזמן נקבע בשים לב לכך שקיימת חובת מכרז על הרשויות המקומיות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דיברתי על החודשיים כדי להסביר שזה פרק הזמן הכי קצר, שמישהו היה בריא ופתאום חס וחלילה נפל ויש לו בעיה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל תלמידים נרשמים לבית הספר מוקדם יותר: בפברואר, מרס, אפריל.

אלי אלאלוף: יש לי הצעה שמתייחסת לזה.

אלי אלאלוף: אבל נתי ביאליסטוק כהן, אתה רצית להתייחס.

אילן גילאון: אני לא מהנדס אבל כאשר יש פיר, בניית המעלית לא תיקח יותר משבועיים–שלושה.

נתי ביאליסטוק כהן: במדינת ישראל בכל שנה "בהפתעה" פורצת שנת הלימוד ב-1 בספטמבר ואף אחד לא נערך לזה.

נתי ביאליסטוק כהן: אבל הרשויות המקומיות יכולות גם להוציא מכרזי מסגרת למטרה הזאת, שיהיו ערוכים בכל שנה, בכל שנתיים, אני לא יודע בכל כמה זמן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש עוד אפשרות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש את החברה למשק וכלכלה, שיש לה מכרזים, יש לה זכיינים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כך אפשר לקצר את תקופת כל המכרזים בכל הנושאים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפשר לפעול דרך החברה למשק וכלכלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם זה אפשרי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דבר שני, כשמדברים על מעלית, לא מדובר על מעלית של 50 קומות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בתי הספר הם בסך הכול של שלוש, או מקסימום ארבע קומות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא ראיתי בתי ספר של יותר מארבע קומות.

אמיר פישמן: אני ממונה נגישות בגדרה, קריית עקרון ובני עיש.

אמיר פישמן: לגבי המעלית – זה ממש-ממש לא נכון.

אמיר פישמן: גמרתי עכשיו לאחר שלוש שנים להתקין כמה מעליות.

אמיר פישמן: כל החברות לא מייצרות את המעליות בארץ.

אמיר פישמן: הן מתחייבות במכרזים, גם דרך החברה למשק וכלכלה וגם במכרזים חיצוניים, בין 6 ל-8 חודשים מרגע שהפיר בנוי ובא מבקר שלהם ובודק את זה.

אמיר פישמן: אז זה לא נכון.

אמיר פישמן: זה לא קורה תוך חודשיים, תוך שלושה חודשים או תוך שבועיים.

אמיר פישמן: הלוואי, תנו לי.

אמיר פישמן: יש לי מוסדות חינוך ואנחנו מנגישים בלי סוף.

אמיר פישמן: תנו לי ספק שיבנה מעלית תוך חודש–חודשיים.

אמיר פישמן: אני מדבר על כל החברות: "אלקטרה", "ישראליפט" וכולן.

אלי אלאלוף: כולם פונים לקוריאה הדרומית?

אמיר פישמן: כולן מזמינות את המעליות מחוץ לארץ.

אילן גילאון: בואו נחשוב באופן הגיוני.

אילן גילאון: אני לא מהנדס.

אמיר פישמן: לא מייצרים את זה פה בארץ.

אמיר פישמן: מייבאים את זה ובחוץ לארץ הם לא מוכנים להתחייב לפחות מחצי שנה.

רות דיין מדר: החברה למשק וכלכלה, כותבים לי שמתחייבת ל-10 חודשים.

רות דיין מדר: אף אחד לא מוכן להתחייב לזמן קצר יותר.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה: נכנסתם פה לסוגיה הטכנית וזה עניין של היערכות של משרד החינוך ביחד עם החברה למשק וכלכלה, למצוא את הנוסחה.

אלי אלאלוף: גם לי יש ניסיון בבנייה, לא כמהנדס.

אלי אלאלוף: אני אומר לכם: עשינו בשלושה חודשים בצורה לא מטורפת.

אלי אלאלוף: ראשית, כי רוב המעליות הן על פי סטנדרט.

אלי אלאלוף: שנית, אפשר לבקש מן החברה למשק וכלכלה להיערך לאספקה תוך שלושה חודשים.

אלי אלאלוף: לכן אני מציע שמשרד החינוך, ביחד עם החברה למשק וכלכלה, ימצאו נוסחה שמאפשרת לספק מעליות תוך שלושה חודשים לכל היותר ותתקינו מעלית בפיר, שגם הוא צריך להיות סטנדרטי.

אלי אלאלוף: זה לא השתוללות של אדריכל שרוצה שיהיו שם מנהרות.

אלי אלאלוף: אלה דברים סטנדרטיים ואפשר להיערך.

אלי אלאלוף: אני ממליץ שזה הכיוון שנלך אליו.

אלי אלאלוף: משרד החינוך והחברה למשק וכלכלה יקבעו סטנדרט שיתאים לכולם, וגם הבנייה תהיה בהתאם, כולל החלק של בניין שבו צריך להתאים את הפיר החדש.

הדס אגמון: אני מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

הדס אגמון: אני מבקשת להגיד שהמענה לנושא הזה ניתן בתקנות הנגישות הפרטנית.

הדס אגמון: כאן אנחנו רק מכינים את התשתית של הפיר.

הדס אגמון: החובה להתקין את המעלית ולוחות הזמנים קבועים בתקנות הפרטניות.

אילן גילאון: בסדר, אבל התעוררה כאן בעיה, שכפי שהיושב-ראש אמר, היא פתירה לחלוטין.

אילן גילאון: אין בזה שום היגיון.

אילן גילאון: החברה למשק וכלכלה יכולה להחזיק במחסן מלאי של שלוש מעליות, שכולן תקניות, שמותאמות פחות או יותר לאותם מבנים.

אלי אלאלוף: לא במחסן.

אלי אלאלוף: היא צריכה להשאיר אותן אצל הספק ולהגיד לו שיהיה מוכן.

רות דיין מדר: אבל זה לא עובד כך.

רות דיין מדר: החברה למשק וכלכלה לא יכולה לעבוד כך.

אלי אלאלוף: חייבים לשנות את שיטת העבודה.

רות דיין מדר: עליכם לדעת, החברה למשק וכלכלה עובדת עם מכרזים.

אילן גילאון: אני מוכן להתערב שזה יעבוד.

אלי אלאלוף: לכן אנחנו מבקשים מן החברה למשק וכלכלה וממשרד החינוך להיפגש ביחד ולמצוא את הנוסחה הנדרשת כדי שתוך שלושה חודשים מקסימום תותקן מעלית בפיר קיים בסטנדרט.

אילן גילאון: יש פה מישהו מן החברה למשק וכלכלה?

רות דיין מדר: אני משוחחת אתו.

אילן גילאון: אני לא מבין את ההיגיון.

אילן גילאון: לפעמים אני שואל שאלת תם.

אילן גילאון: אני לא מהנדס, אני לא מבין כלום במעליות.

אילן גילאון: אני שואל את עצמי למה.

אילן גילאון: בעידן הזה, כשהכול קורה כל כך מהר, מדוע התקנת מעלית, כאשר הפיר בנוי, צריכה לקחת כל כך הרבה זמן?

אלי אלאלוף: אילן גילאון, ברשותך, בואו נתקדם.

אלי אלאלוף: עוד הערה שלא קשורה לאספקת המעלית?

רות דיין מדר: אדאג שישוחחו אתך ויסבירו לך, חבר הכנסת גילאון.

אלי אלאלוף: אני מבטיח לך שהוא ישכנע אותך.

אלי אלאלוף: אנחנו עוברים לקריאה של התקנות.

אייל לב ארי: תקנות התכנון והבנייה (ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש), התשע"ח-2018 "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 158ו1(ז) ו-(ט) לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ועם ארגונים הפועלים לקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: פרק א' : פרשנות תקנה 1 – הגדרות (א) בתקנות אלה – "אולם" – בניין או חלק מבניין המשמש להתכנסות במוסד חינוך ואינו מרחב מנהלה או מרחב לימוד; "בניין מרכזי" – בניין במוסד חינוך שנקבע כבניין המרכזי לפי תקנה 4א; "חוק השוויון" – חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח- 1998; "כיתת לימוד ייעודית" – ספריה, מעבדה, חדר מחשב, חדר אומנויות חדר טכנולוגיה וכיוצא באלה; "מוסד חינוך" – כהגדרתו בסעיף 19לב לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998; "מוסד חינוך חדש" – כמשמעותו בסעיף 158ו1(ז) לחוק; "מוסד חינוך קיים" – כמשמעותו בסעיף 19לג1 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ובתקנות מוסד חינוך קיים; "מרחב לימוד" – מרחב במוסד חינוך המיועד ללימוד; "מרחב מינהלה" – מרחב המיועד לשימוש שאינו לימוד, לרבות חדרי הנהלה ומזכירות, חדרי טיפולים, חדרי מורים ויועצים, חדר אחות; "סימן אזהרה", "ניגוד חזותי" – כהגדרתם בת"י 1918 חלק 6 נגישות הסביבה הבנויה: אמצעי אזהרה והכוונה לאנשים עם מוגבלות ראייה; "תקנות בקשה להיתר" – תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר), תנאיו ואגרות), התש"ל-1970; "תקנות מוסד חינוך קיים" – תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים), התשע"א-2011.

אייל לב ארי: (ב) כל מונח אחר בתקנות אלה יתפרש לפי החוק ולפי חלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: פרק ב': כללי תקנה 2 – חובת ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש (א) במוסד חינוך חדש יבוצעו התאמות נגישות כמפורט בתקנות אלה.

אייל לב ארי: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) בתוספת לבניין קיים במוסד חינוך קיים כגון תוספת של קומה או תוספת של אגף לאותו בניין, ששטחה אינו עולה על מחצית מהשטח הבנוי של הבניין הקיים האמור, וכן במוסד חינוך חדש שנעשה בהתאם להיתר שימוש חורג, אשר ההיתר לבנייתם או לשימוש בהם, ניתן לאחר תחילתן של תקנות אלה, יבוצעו התאמות נגישות לפי תקנות מוסד חינוך קיים, ובהתאם להוראות סעיפים 19לג3 ו-19לד לחוק השוויון.

אייל לב ארי: תקנה 3 – בניין המשמש למטרות שונות מהאמור בפרק זה בבניין או חלק מבניין במוסד חינוך חדש המשמש למטרות שונות מן המפורט בפרק זה, יחולו ההתאמות שבפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, בשינויים המחויבים, לפי מטרות השימוש הדומות להם ביותר מבין המטרות והשימושים המפורטים בו, לדעת מהנדס הוועדה המקומית לאחר התייעצות עם מורשה לנגישות מבנים.

אייל לב ארי: תקנה 4 – התאמות נוספות במוסד חינוך חדש לילדים עם מוגבלות במוסד חינוך חדש שהוא מוסד לחינוך מיוחד כהגדרתו בחוק חינוך מיוחד, התשמ"ח-1988, יידרשו התאמות נגישות נוספות על הקבוע בתקנות אלה או פטור לפי צרכי התלמידים "- - אנחנו מוחקים, בהסכמה עם משרד הפנים, את המילים "מסימני אזהרה מובלטים מפני השטח", ותיכף אסביר מדוע.

אייל לב ארי: - -"שאותו מוסד לחינוך מיוחד נועד לשרת; התאמות כאמור יוכנו בידי מהנדס הוועדה המקומית הנוגעת לעניין, בהתייעצות עם מורשה נגישות מבנים ומורשה נגישות שירות ויימסרו למוסד הנוגע בדבר; מורשה נגישות מבנים ומורשה נגישות שירות רשאים, בין היתר, להתייעץ בנוגע להתאמות כאמור עם מרכזי התמיכה היישוביים והאזוריים (מתי"א).

אייל לב ארי: " אסביר.

אייל לב ארי: אנחנו מורידים את היכולת לפטור רק לכאורה מסימני אזהרה מובלטים מפני השטח.

אייל לב ארי: לתת פטור לפי הצרכים שנמצאים באותו מוסד.

אייל לב ארי: עניין הפטור מסימני האזהרה נוצר בדיונים הקודמים על התקנות.

אייל לב ארי: לנו נראה שהוא יוצר אולי גם הסדר שלילי שמאפשר רק פטור מסימני אזהרה ולא כל פטור אחר לפי צרכי התלמידים שנמצאים במוסד.

אייל לב ארי: הנוסח הזה נראה לנו בעייתי.

אייל לב ארי: אם צריך לתת פטור לפי צרכי התלמידים שנמצאים במוסד, זה צריך להיות פטור לפי הצרכים ולא, לצורך העניין, פטור רק ביחס לסימני אזהרה.

נתי ביאליסטוק כהן: אם יש פטור, הוא צריך להיות לא רק לפי צרכי הילדים אלא לפי צרכי התלמידים או הוריהם.

אייל לב ארי: כאן זה לפי צרכי התלמידים שאותו מוסד חינוך מיועד לשרת.

אייל לב ארי: התקנות האלה לא באות למעט מתקנות ההנגשה הפרטנית, אם זה החשש שלך.

אייל לב ארי: תקנה 4א – קביעת בניין מרכזי "בניין מרכזי במוסד חינוך ייקבע על ידי עורך הבקשה להיתר ומנהל מחלקת החינוך ברשות המקומית כמשמעותו בתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי"ט-1959 או מי מטעמו, לפי הפרמטרים העיקריים שמופיעים בתקנות מוסד חינוך קיים; הבניין המרכזי יצוין בבקשה.

אייל לב ארי: פרק ג': דרך נגישה תקנה 5 – דרך נגישה עיקרית במגרש במוסד חינוך חדש (א) דרך נגישה, אחת לפחות בתחום המגרש, שהיא הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור או בסמוך לה ככל הניתן – (1) תוביל אל כניסות נגישות של מוסד חינוך חדש מתחנה לאיסוף נוסעים ולהורדתם, ומאזורי העלאת נוסעים כמשמעותם בת"י 1918 חלק 2, אם אלה מצויים בתחום המגרש, וכן ממדרכה או משביל ציבורי הגובלים במגרש, כפי שמתואר במפת תיאור העבודה כנדרש בתקנה 5(ב) לתקנות בקשה להיתר; (2) תוביל משער מוסד חינוך חדש אל כניסה נגישה של הבניינים למעט לבניין או חלק מבניין המשמש למטרות אחזקה ואחסנה בלבד; (3) תוביל ממקום חניה נגיש אל כניסה נגישה.

אייל לב ארי: (ב) מתוכנן מעבר פיזי בין בניינים שונים במוסד חינוך חדש שבמסגרתו מתאפשרת גישה בין הבניינים, בין במפלס הקרקע ובין בקומה אחרת, יהיה הקשר באמצעות דרך נגישה; דרך נגישה כאמור יכול שתעבור בתוך בניין אחר.

אייל לב ארי: תקנה 6 – דרך נגישה בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש בדרך נגישה בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש יחולו הוראות פרטים 8.53 ו- 8.54 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, וכן הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בפני הדרך ובמכשולים בדרך סעיפים 2.7.5 ו-2.9, ובחלק 2 בסעיפים הדנים בפני הדרך, רוחב הדרך, שיפוע הדרך, מכשולים בדרך וכבש, סעיפים 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.5, ו-2.3.

אייל לב ארי: תקנה 6א – מכשולים בדרך בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיפים הדנים במכשולים בדרך סעיפים 2.7.5 ו-2.9 והוראות ת"י 1918 חלק 2 סעיפים 2.1.2 ו-2.1.3 יחולו על כל דרך בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש.

אייל לב ארי: תקנה 7 – דרך נגישה בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש במגרש בעל טופוגרפיה ייחודית על אף האמור בתקנות 5 ו-6, בשטחי חוץ של מוסד חינוך חדש אשר בו טופוגרפיה ייחודית יחולו הוראות אלה: (1) במגרש שבו הפרש הגובה בין מפלס שער הכניסה העיקרית המיועדת לשימוש הציבור לבין הכניסה הנגישה של בניין באותו מוסד חינוך חדש עולה על 250 סנטימטרים, יכול שהדרך הנגישה לאותו בניין לא תהיה הדרך העיקרית שמיועדת לשימוש הציבור ושהכניסה הנגישה אליו לא תהיה הכניסה העיקרית, ובלבד שהדרך לכניסה תהיה מכבדת ויחולו לעניין זה הוראות ההכלה והרציפות שבפרט משנה (1) לתוספת הראשונה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב-2011, בשינויים המחויבים; (2) במגרש שבו הפרש הגובה בין מקום חניה נגיש לשער הכניסה העיקרית המיועדת לשימוש הציבור עולה על 250 סנטימטרים, יכול שהדרך הנגישה תוביל אל שער כניסה נגיש שאינו שער הכניסה הראשי ולא תהיה זאת הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, ובלבד שהדרך לכניסה תהיה מכבדת ויחולו לעניין זה הוראות ההכלה והרציפות שבפרט משנה (1) לתוספת הראשונה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע"ב-2011, בשינויים המחויבים; (3) במגרש ששיפוע הקרקע הממוצע בו עולה על 8% ומתוכננות בו חצרות במפלסים שונים, יכול שדרך נגישה תוביל רק לשליש מן החצרות, ובכלל זה, חצר עם מתקני משחק שהותקנו בה אמצעי הצללה, מגרש ספורט ורחבת כינוסים; (4) במגרש שבו בניינים שונים, והפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת של כל אחד מהם עולה על 100 סנטימטרים, דרך נגישה אל כניסה נגישה לכל אחד מן הבניינים אפשר שתעבור דרך בניין אחר ובלבד שיתקיימו שני אלה: (א) המעבר בין הבניינים יהיה פתוח באופן רציף וקבוע; (ב) לבניין המרכזי תהיה כניסה נגישה ישירה.

אייל לב ארי: (5) במגרש שבו בניינים שונים, והפרש הגובה בין הכניסה הנגישה לבניין אחד לבין הכניסה הנגישה של בניין אחר באותו מוסד חינוך חדש עולה על 100 סנטימטרים אין חובה להתקין דרך נגישה שתעבור בתוך בניינים אלה; אין באמור כדי לגרוע מחובת התקנת דרך נגישה, כאמור בתקנה 5, לכל אחד מן הבניינים במגרש זה.

אייל לב ארי: תקנה 8 – כניסה נגישה לבניין ושער כניסה למוסד חינוך חדש (א) בכניסה לבניין במוסד חינוך חדש יתקיימו הוראות פרטים 8.55, 8.56 ו-8.57(א) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: (ב) הרוחב החופשי של שער כניסה למוסד חינוך חדש לא יפחת מ-110 סנטימטרים.

אייל לב ארי: תקנה 9 – דרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש (א) בדרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש יחולו הוראות פרטים 8.60, 8.61 ו-8.62 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, וכן הוראות ת"י 1918 חלק 1 בסעיפים הדן בדרך נגישה 2.7 ו-2.9 וחלק 3.1 בסעיף הדן בדרכים נגישות לרבות פרוזדורים ומעברים 2.4.

אייל לב ארי: (ב) דרך נגישה כאמור בתקנת משנה (א) תוביל מן הכניסה הנגישה לבניין במוסד חינוך חדש אל מרחבי מינהלה, אל חדרים או אולמות אחרים במוסד החינוך החדש, אל חצרות של מוסד החינוך החדש, אל לפחות מחצית ממרחבי הלימוד ואל כיתת לימוד ייעודית אחת לפחות, מכל סוג, לרבות אולם כינוסים, ולכל הכיתות שבוצעו בהן התאמות לפי תקנה 27.

אייל לב ארי: (ג) תקנה זאת תחול גם על דרך נגישה המחברת בין אגפים שונים באותו בניין.

אייל לב ארי: תקנה 9א – הוראות נוספות לעניין דרך נגישה ודרך שאינה דרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש נוסף על הוראות תקנה 9 על דרך נגישה ודרך שאינה דרך נגישה בתוך בניין במוסד חינוך חדש יחולו הוראות 2.7.8 ו-2.9 לת"י 1918 חלק 1.

אייל לב ארי: תקנה 10 – דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה (א) דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה תוביל אל מחצית לפחות מן המשטחים המוגבהים בחצר, במרחבי הלימוד ובאולמות המיועדים לאותו שימוש.

אייל לב ארי: (ב) דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה תהיה לפי הוראות פרט 8.65 (ב) ו-(ג) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: פרק ד': מקומות חניה תקנה 11 – מקומות חניה נגישים הוקצו מקומות חניה במוסד חינוך חדש, יוקצו ביניהם מקומות חניה נגישים לפי חישוב מקומות החניה האמור בפרט 8.110 לסימן ז' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: תקנה 12 – מידות חניה נגישה לרכב רגיל ולרכב גבוה מידות מקומות החניה הנגישים במוסד חינוך חדש יהיו לפי המידות הקבועות בפרט 8.110(ד) לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: תקנה 13 – אזורים להורדת נוסעים ולהעלאתם הותקנו במוסד חינוך חדש מקומות המיועדים להורדת נוסעים ולהעלאתם, יתקיימו בהם התנאים המפורטים בת"י 1918 חלק 2, בסעיף הדן באזורי העלאת נוסעים סעיף 2.8.

אייל לב ארי: פרק ה': מעלית ומעלון תקנה 14 – התקנת מעלית בבניין במוסד חינוך חדש בבניין במוסד חינוך חדש שהפרשי הגבהים והשיפועים שבו מחייבים התקנת מעלית כאמור בפרט 8.60 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, יותקן פיר; הותקנה מעלית, יתקיימו הוראות פרטים 8.120 ו-8.122 לסימן ח' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: " זה בעצם השינוי שנעשה בעקבות החזרת התקנות לוועדה.

אייל לב ארי: תקנה 15 – התקנת מעלון אנכי במוסד חינוך חדש "(א) התקנת מעלון אנכי בבניין במוסד חינוך חדש מותרת רק במקום שבו הפרש הגובה בין מפלסים צמודים אינו עולה על 250 סנטימטרים.

אייל לב ארי: (ב) מעלון אנכי יותקן רק בפיר סגור בהתאם להוראות ת"י 2252 חלק 1: מעלונים חשמליים לאנשים עם מוגבלות תנועה – כללי בטיחות, מידות ופעולה תפקודית: מעלונים אנכיים המותקנים בפיר שאינו סגור, והוראות ת"י 2481 חלק 41: מעליות: דרישות בטיחות לבנייה ולהתקנה – מעליות מיוחדות להובלת נוסעים ומשא – מעלונים אנכיים המותקנים בפיר סגור לשימוש אנשים עם מוגבלות; ואולם, גובה דופן הפיר במפלס העליון של פיר המעלון יהיה 200 סנטימטרים לפחות ולא יהיו בו פתחים פרט לדלת.

אייל לב ארי: (ג) במקרה של התקנת מעלון יחולו גם הוראות אלה: (1) המעלון יהיה מסוג תא סגור הכולל קירות, עם דלתות ועם תקרה פריקה; (2) לחצני התחנה ולחצני התא יהיו מסוג לחיצה רגעית; (3) דלתות התא הסגור ודלתות הפיר ייפתחו ויסגרו באופן אוטומטי; (4) דלת התא הסגור ודלת הפיר ייפתחו בתנועה ישרה אופקית כגון דלת הזזה, ולא באמצעות דלת כנף סובבת על צירה; אישר מורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה שמסיבות הנדסיות לא ניתן להתקין דלתות מסוג זה, אפשר שדלת התא הסגור תהיה מסוג דלת מתקפלת ("אוטובוס") ודלת הפיר תהיה מסוג דלת כנף; (5) בצמוד לדלת התא ודלת הפיר, יהיה משטח תפקוד לפי ת"י 1918 3.1 סעיף 2.3.5 הדן במשטחי תפקוד.

אייל לב ארי: פרק ו': מדרגות תקנה 16 – מדרגות במדרגות במוסד חינוך חדש יחולו הוראות פרט 8.130 לסימן ט' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: פרק ז': אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה תקנה 17 – אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה בדרך מחוץ לבניין בתחום דרך המיועדת לשימוש הציבור מחוץ לבניין במוסד חינוך חדש יהיו אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה שיחולו עליהם הוראות פרטים 8.71 עד 8.77 לסימן ד' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר, למעט תרשים א' לעניין דלת סובבת שבפרט 8.75.

אייל לב ארי: לעניין זה, "סימן מוביל", "סימן אזהרה" – כהגדרתם בת"י 1918 חלק 6." אני רוצה להעיר הערה כללית.

אייל לב ארי: קיבלנו הערות לגבי חלק מן ההפניות.

אייל לב ארי: אנחנו נבדוק אותן ואני מבקש לקבל הסמכה מן הוועדה, במידה וצריך לשנות את ההפניה ברמה הטכנית, שנוכל לשנות את זה בנוסח.

אלי אלאלוף: ממי קיבלתם פניות?

אייל לב ארי: קיבלנו פניות מיהודה מירון, שמעורה לאורך זמן בנושא.

אייל לב ארי: הוא יועץ נגישות.

אייל לב ארי: הוא נותן ייעוץ לתקנות הנגישות למשרד הבריאות וגם למשרד הביטחון.

אייל לב ארי: הוא מעורה היסטורית בתקנות מקום קיים, בתקן של חלק 6 לגבי אנשים עם מוגבלות ראייה.

אייל לב ארי: הוא אומר שייתכן שחלק מן ההפניות לא נכונות או יש לגביהן תקנים יותר מעודכנים.

אייל לב ארי: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה, אם יהיה צורך להפנות דווקא אליהם, לעשות כן.

אייל לב ארי: ההפניות יהיו ברמה הטכנית.

אייל לב ארי: ככל שתהיה הפניה מהותית – לא יהיה שינוי.

נתי ביאליסטוק כהן: אם אפשר, לפני שמשנים את ההפניות, להתייעץ גם אתנו כדי לוודא שאלה באמת ההפניות הנכונות.

אייל לב ארי: מדובר על אפשרות לטעות בהפניות ברמה הטכנית.

נתי ביאליסטוק כהן: אני מבין, ברמה הטכנית, אבל לוודא שזה באמת התקן הנכון.

אייל לב ארי: אם אתה רוצה שבמקום "כהגדרתם" יהיה "לפי ת"י 1918 חלק 6", אם זה לא ברמה הטכנית אז אני לא יודע מה יהיה.

נתי ביאליסטוק כהן: יש ויכוח אם זה חלק 6.

הדס אגמון: בכל מקרה, הכוונה רק לחלק 6.

הדס אגמון: השאלה היא רק אם נאמר שזה יהיה "כהגדרתם" או "לפי הוראות חלק 6".

אייל לב ארי: זה ברמות האלה.

אייל לב ארי: זה לא משנה את המהות.

אייל לב ארי: תקנה 17א – סימן אזהרה בחלק דרך מוגבה "במקום מוגבה בשטח מוסד חינוך חדש, שהוא גבוה מעל סביבתו הצמודה ב-5 ס"מ לפחות ואין במקום המוגבה אמצעים למניעת מעבר לסביבתו הנמוכה ממנו, יתקיים אחד מאלה: (1) יש פס בשול המקום המוגבה שהוא בניגוד חזותי לסביבתו ורוחבו בין 10 ס"מ ל-20 ס"מ; (2) המשטח המוגבה יסומן כולו בניגוד חזותי לסביבתו.

אייל לב ארי: בתקנה זו, "משטח מוגבה" – אחד מאלה: (1) דרך המשמשת הולכי רגל, למעט שפת מדרכה לאורך כביש או דרך; (2) משטח מוגבה שבו נמצא הציבור ואינו משמש למופעים או להרצאות.

אייל לב ארי: תקנה 18 – סימן מוביל בתחום מגרש סימן מוביל מחוץ לבניין של מוסד חינוך חדש יהיה מטיפוס 1, 2 או 3 ויוביל מכל כניסה למגרש המיועדת לשימוש הציבור, אל הכניסה העיקרית של כל בניין המשמש את מוסד החינוך החדש.

אייל לב ארי: תקנה 19 – סימן מוביל בדרך בתוך בניין (א) סימן מוביל בתוך בניין של מוסד חינוך חדש יהיה מטיפוס 2 או 3 ויהיה בהמשך של סימן מוביל אל הבניין.

אייל לב ארי: (ב) סימן מוביל בתוך בניין של מוסד חינוך חדש יתחיל בכניסה לבניין ויוביל ממנה לכניסות של חדרי הנהלה ומזכירות, שירותים, אולם ספורט, אודיטוריום וספריה אם הם מצויים בתחום מוסד חינוך חדש.

אייל לב ארי: תקנה 19א – סימון דלתות, מחיצות וקירות שקופים דלתות, מחיצות וקירות שקופים יסומנו לפי פרט 8.79 לסימן ד' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: תקנה 19ב – סימון דלתות, מזוזות וידיות דלתות, מזוזות וידיות הדלת יהיו בניגוד חזותי לפי סעיף 2.3.8 (זיהוי פתחים) לת"י 1918 חלק 3.1.

אייל לב ארי: פרק ח': מיתקני תברואה תקנה 20 – מספר בתי שימוש נגישים במוסד חינוך חדש (א) בכל מוסד חינוך חדש יהיו בתי שימוש נגישים אשר יבואו במניין מספר בתי השימוש הנדרשים בהל"ת.

אייל לב ארי: (ב) בכל בניין במוסד חינוך חדש, אשר נדרש בו בית שימוש על פי הל"ת יהיה בית שימוש נגיש אחד לפחות אשר ישמש את שני המינים, או יהיו שני בתי שימוש נגישים שהאחד מיועד לנשים והאחר לגברים; בבניין המרכזי במוסד חינוך חדש יהיו שני בתי שימוש נגישים לפחות, האחד מיועד לנשים והאחר לגברים, ולכל הפחות יהיה בית שימוש נגיש אחד בכל קומה בבניין המרכזי.

אייל לב ארי: בית שימוש נגיש אחד לפחות בבניין המרכזי יהיה מטיפוס 2. (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב) – (1) במוסד חינוך חדש המשמש לנשים או לגברים בלבד יכול שיותקן בית שימוש נגיש אחד בלבד מסך כל בתי השימוש הנדרשים; (2) בגן ילדים יכול שיותקן רק בית שימוש נגיש אחד בבניין, אשר ישמש את שני המינים.

אייל לב ארי: תקנה 21 – בית שימוש נגיש בית שימוש נגיש יתאים לדרישות תקן ישראלי ת"י 1918 חלק 3.1, טיפוס 1 או טיפוס 2, לפי העניין.

אייל לב ארי: תקנה 22 – מיקום בית שימוש נגיש מרחק ההליכה האופקי מדלת הכניסה של כל מרחב לימוד נגיש, בבניין שהותקנו בו בתי שימוש נגישים, אל דלת הכניסה לבית שימוש נגיש, לא יעלה על 75 מטרים.

אייל לב ארי: תקנה 23 – משתנות משתנה בבניין במוסד חינוך חדש תהיה משתנת עביט, והתקנתה תהיה לפי דרישות ת"י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן במשתנות 2.11.8.

אייל לב ארי: תקנה 24 – מיתקני שתייה מיתקני שתייה בבניין במוסד חינוך חדש יעמדו בהוראות פרט 8.224 לסימן ג' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: תקנה 25 – מלתחה, תא הלבשה ומקלחת (א) בבניין או חלק מבניין של מוסד חינוך חדש שבו מלתחות, תאי הלבשה או מקלחות, יחולו הוראות פרטים 8.150 עד 8.156 לסימן י' בפרק א' לחלק ח'1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: (ב) מתלים במלתחות, תאי הלבשה ומקלחות כאמור בתקנת משנה (א) יהיו בניגוד חזותי לקיר שאליו הוצמדו.

אייל לב ארי: פרק ט': מקומות להתקהלות תקנה 26 – מקומות ישיבה מיוחדים במקומות המיועדים להתקהלות במוסד חינוך חדש במקום המיועד להתקהלות שהוא מדורג או עם מקומות ישיבה מקובעים במוסד חינוך חדש יהיו מקומות ישיבה מיוחדים שיתקיימו בהם הוראות פרט 8.210 בסימן י"ג בפרק א' לחלק ח1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר; ואולם דרך נגישה אל משטח תחתון בחלל מדורג יכול שתהיה דרך חצר, ובלבד שאורך הדרך הנגישה לא יעלה על 30 מטרים והדרך תהיה מקורה, ככל שהמקום המיועד להתקהלות מקורה.

אייל לב ארי: פרק י': אקוסטיקה תקנה 27 – התקנת תקרה אקוסטית בשליש לפחות מכל מרחבי הלימוד במוסד חינוך חדש וכן בכיתות לימוד ייעודיות יבוצעו התאמות נגישות לפי הוראות ת"י 2004 חלק 1 אקוסטיקה במבנים שאינם למגורים: מרחבי למידה במבני קבע – קריטריונים, דרישות תוכן וקווים מנחים.

אייל לב ארי: פרק י'1: יחידות אכסון מיוחדות בפנימייה תקנה 28 – יחידות אכסון מיוחדות במוסד חינוך חדש שהוא פנימייה (א) במוסד חינוך חדש שהוא פנימייה תותקן יחידת אכסון מיוחדת על כל 12 יחידות אכסון, ולא פחות מאחת.

אייל לב ארי: (ב) על יחידת אכסון מיוחדת יחולו בנוסף הוראות פרטים 8.185 עד 8.194 בסימן י"א בפרק א' לחלק ח1 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר.

אייל לב ארי: פרק י"א: התאמות נגישות נוספות תקנה 29 – שילוט (א) במוסד חינוך חדש יימצאו שלטי הכוונה שיחולו בהם הוראות ת"י 1918 חלק 4 במקומות אלה: (1) במבואה של בניין או בכניסה ראשית יימצאו שלטי הכוונה אל מעלית, אל בתי השימוש ואל חדרי הנהלה ומזכירות; (2) בסמוך לכל מקום כניסה של כלי רכב יימצאו שלטי הכוונה אל מקום חניה נגיש; (3) במקום חניה נגיש יהיו שלטים לפי תקן ישראלי, ת"י 1918 חלק 4, בסעיף הדן במקומות חניה נגישים 2.1.3.1.

אייל לב ארי: (ב) בשלטי זיהוי יחולו הוראות ת"י 1918 חלק 4 סעיפים 2.1.4.2 ו-2.1.6.2.

אייל לב ארי: תקנה 30 – אמצעי הפעלה אמצעי הפעלה המיועדים לשימוש הציבור יהיו לפי הוראות ת"י 1918 חלק 1 סעיף 2.5.

אייל לב ארי: תקנה 31 – תאורה תאורה במוסד חינוך תתוכנן לפי הוראות תקן ישראלי 8995:

אייל לב ארי: תאורה למקומות עבודה שבתוך מבנים, תאורה בשטחי חוץ במוסד חינוך תתוכנן בהתאם לעקרונות שבתקן ישראלי 1918 חלק 4 בסעיף הדן בתאורה סעיף 2.8.

אייל לב ארי: פרק י"ב: תחילה והוראת מעבר תקנה 32 – תחילה תחילתן של תקנות אלה שנה מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

אייל לב ארי: תקנה 33 – הוראת מעבר על אף האמור בתקנות אלה, על מוסד חינוך חדש או תוספת למוסד חינוך קיים, אשר החלטה בבקשה למתן היתר שהוגשה לבנייתם או לשימוש בהם, התקבלה על ידי מוסד התכנון עד יום התחילה, יחולו התאמות נגישות בהתאם לתקנות מוסד חינוך קיים וכן הוראות סעיף 19לג3 ו19לד לחוק השוויון.

אייל לב ארי: "

מרדכי יוגב: אני מבקש לשאול שאלה.

מרדכי יוגב: בנושא המיגון.

מרדכי יוגב: מודעים לכך שהיום במוסדות הכול חייב להיות באותו מפלס.

מרדכי יוגב: למה זה לא מופיע בסעיף?

מרדכי יוגב: לפי דעתי צריך להיות סעיף מודגש בעניין מיגון, נגישות של מוגבלים למיגון.

אילן גילאון: לדעתי זה מופיע בהוראות לשעת חירום.

אייל לב ארי: ההוראות של הג"א הן הוראות חיצוניות לתקנות התכנון והבנייה, הן בנוסף להן, עד כמה שאני יודע.

אייל לב ארי: אולי משרד הפנים יכול לתת לנו עוד תוספות.

אייל לב ארי: מעבר להוראות הספציפיות- - -

אילן גילאון: יש לך תוכניות?

מרדכי יוגב: לא, אבל אני רוצה שגם בשעת חירום, שאצלנו זה בשגרה, לא יגלגלו אותך במדרגות.

אילן גילאון: יש סעיף להוראות לשעת חירום, למקלטים וכדומה.

איתן עמרם: אני יושב-ראש הוועדה לקידום זכויות אנשים עם מוגבלות בלשכת עורכי הדין.

איתן עמרם: לגבי הנחיות לשעת חירום, יש לשים לב שהדלתות בממ"דים רוחבן 70 סנטימטרים, בזמן שבפועל צריך כבר לקחת בחשבון שילדים המתניידים עם כיסאות גלגלים לא יוכלו להיכנס ב-70 סנטימטרים.

איתן עמרם: היום קורה מצב היפותטי, שממ"דים לא בנויים לאנשים המתניידים בכיסאות גלגלים.

איתן עמרם: שימו לב, פשוט חקרתי את הנושא, אני מתמקד.

איתן עמרם: היום התקן בבניינים הוא לרוחב דלת של 70 סנטימטרים.

איתן עמרם: אם אנחנו כבר דואגים לילדים, צריך לדאוג גם לזה.

מרדכי יוגב: לא שאלתי את השאלה מידיעה.

מרדכי יוגב: שאלתי מאי-ידיעה.

אילן גילאון: לפי מיטב זיכרוני זה טופל בנושא שעות חירום, כולל הסיבוב של העגלה.

אייל לב ארי: בתקנות ההתגוננות האזרחית.

אייל לב ארי: זה צריך להיות מטופל שם.

איתן עמרם: זה עדיין לא מטופל.

איתן עמרם: יש לי לקוח שקנה דירה חדשה והוא לא יכול להיכנס לממ"ד.

איתן עמרם: יש תקן.

אילן גילאון: אנחנו טיפלנו בזה: בדירה חדשה חד-משמעית יש אפילו חישוב של סיבוב העגלה.

איתן עמרם: אתה צודק, כאשר במרחק של 1.70 מטר יש קיר.

איתן עמרם: אני לא מכיר המון ממ"דים שיש מולם קיר.

איתן עמרם: אכן יש שם את הזוויות.

איתן עמרם: אבל אם אין קיר- - -

אילן גילאון: עכשיו סיבכת אותי.

איתן עמרם: לא סיבכתי.

איתן עמרם: קראתי את התקנות.

איתן עמרם: אני מוכן לשלוח אותן אליך.

אילן גילאון: חשוב שאדם יוכל להיכנס אל תוך הממ"ד שלו.

אילן גילאון: יש לך משהו להגיד על זה?

אילן שי: את הוראות תקנות ההגנה האזרחית אני לא מכיר, אבל לגבי תקנות נגישות פרטנית, שם קבענו כללים לגבי הנהלים שמוסד החינוך יצטרך להפעיל כדי לדאוג לכך שהתלמידים יוכלו להגיע למרחבים המוגנים.

אילן שי: באשר להוראות ההנדסיות, איך מתכננים את המרחבים המוגנים, אני לא מתמצא.

אילן גילאון: נבדוק את זה פעם נוספת.

מרדכי יוגב: רק בגלל שיש כאן

מרדכי יוגב: פירוט כל כך גדול, מה קורה בכל דבר ועניין, אז התייחסתי גם למיגון.

נתי ביאליסטוק כהן: יש ממ"דים או מקלטים?

אילן שי: במבנים החדשים יש ממ"דים בעיקר.

מיכל שיק הר-טוב: בתקנות התגוננות אזרחית תיקנו את זה, גם במקלטים.

אייל לב ארי: זה התאמות נגישות במקלטים.

איתן עמרם: אפשר לראות את התקנה שתוקנה ב-2016.

מיכל שיק הר-טוב: בדיוק דובר על הקיר, אני זוכרת את זה.

אלי אלאלוף: אנחנו מתייחסים רק למבני ציבור, למבני חינוך.

אילן גילאון: נכון.

אילן גילאון: נבדוק את זה.

אלי אלאלוף: ברשותכם, נצביע.

אלי אלאלוף: אם תתגלה לקונה כלשהי, נתקן בהמשך.

אלי אלאלוף: מי בעד התקנות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: מי נמנע?

אלי אלאלוף: בעד – 3

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: התקנות נתקבלו פה אחד.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.