ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 614, 2018-05-16 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-16 במאי 2018, ב' בסיוון תשע"ח.

יעקב מרגי: הנושא על סדר-היום: הצעת חוק יום ציון לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית - התשע"ח-2018.

יעקב מרגי: של חבר הכנסת חמד עמאר וקבוצת חברי כנסת מסיעתו.

יעקב מרגי: הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חמד עמאר: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב לכל אלה שהגיעו, גם ראש המועצה המקומית כסרא-סמיע, שהגיע לכאן.

חמד עמאר: נציגי צה"ל, משרד התרבות, משרד הביטחון, השלטון המקומי - באמת, תודה לכולם.

חמד עמאר: תודה גדולה ליושב-ראש הוועדה שקידם את החוק, בעצם, מהר מאוד מהרגע שהגיע לשולחן שלו, הוא לקח את זה כמשימה.

חמד עמאר: אני אמרתי את זה גם כאשר העברנו את זה בקריאה ראשונה, אני אומר את זה כשאנחנו מכינים את זה לקריאה שנייה ושלישית.

חמד עמאר: אני מקווה שהיום נצליח להביא את זה להכנה לקריאה שנייה ושלישית, וכבר בשבוע הבא יהיה חוק שיציין יום לאומי לבני העדה הדרוזית, כי אני מאמין שמגיע לנו אחרי 70 שנה, זה תואם לחגיגות השבעים למדינת ישראל, וגם לעדה הדרוזית.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לכל הצוות של הוועדה, שבאמת, עם אוזן קשבת את קבלת הדברים בצורה הכי טובה שיש.

חמד עמאר: אני מקווה, אדוני היושב-ראש, שהיום נצליח להתקדם בנושא.

חמד עמאר: היה לי דיון עם שר הביטחון, דיברתי עם שר הביטחון.

חמד עמאר: שר הביטחון מוכן, כי הנושאים קשורים למשרד הביטחון.

חמד עמאר: משרד הביטחון מוכן לקחת את זה על עצמו, ואת הארגון של היום במקום משרד התרבות, כי הוא אומר שזה בסיסי צה"ל, בכל מה שנוגע לצבא, לכנסת, לבית הנשיא – הוא מוכן לקחת את זה, ולקדם את זה.

חמד עמאר: אנחנו נשמע את משרד התרבות.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע הכול.

יעקב מרגי: בבקשה, היועצת המשפטית.

מירב ישראלי: ההצעה המונחת לפניכם כפי שהיא עברה בקריאה ראשונה, פשוט היו הבוקר כל מיני אמירות.

יעקב מרגי: יש שינויי נוסח מהקריאה הראשונה?

מירב ישראלי: אני בדקתי.

מירב ישראלי: הלכתי לפרוטוקול של הישיבה הקודמת, כפי שכתוב גם בדברי ההסבר להצעת החוק.

מירב ישראלי: בקריאה השנייה והשלישית הוועדה אמרה שהיא תדון בנושא הזה בסמכות איזה שר.

מירב ישראלי: בכחול, זה שר התרבות והספורט, אבל אמרנו שנדון בהעברת הסמכויות.

מירב ישראלי: דבר שני שרשום אצלי, וזה כן נוגע למשרד התרבות.

מירב ישראלי: הנושא של קיום הטקס אמנותי המרכזי, זה הקשר שלו למרכז המורשת הדרוזית בישראל, שזה חוק נפרד שמקים תאגיד סטטוטורי להנצחה של מורשת הדרוזים.

מירב ישראלי: אז צריך לקשר, אם צריך, נשמע את העמדות – מי אחראי על קיום הטקס, איפה הוא מתקיים.

מירב ישראלי: אני מזכירה, כמו שהיה בגבעת התחמושת, היתה שם הוראה מיוחדת שהמרכז יעמיד את המקרקעין לטקס.

מירב ישראלי: אז אם רוצים לעשות משהו דומה פה, צריך לתקן תיקון עקיף את חוק המרכז למורשת הדרוזית.

מירב ישראלי: אני מזכירה שזה שני הדברים שנשארו מבחינתנו פתוחים בקריאה הראשונה.

חמד עמאר: אני רק יכול להעיר הערה בקשר למרכז המורשת הדרוזית.

חמד עמאר: במרכז למורשת הדרוזית חוקק החוק לפני יותר מעשר שנים, בשנת 2007.

חמד עמאר: עד היום היה בסך הכול הנחת אבן פינה.

חמד עמאר: אפילו בהנחת אבן פינה, השרה אמרה שם – תלכו, תלחצו על שר האוצר שיקצה תקציב לנושא.

חמד עמאר: אני לא יודע מתי זה יהיה מוכן, אנחנו צריכים לעשות את הטקס כבר בשנה הבאה – ב-1 למרץ שנה הבאה, אנחנו צריכים להתחיל לרוץ עם הנושא.

חמד עמאר: אני חושב שאנחנו לא צריכים לקשור אחד בשני, אין קשר בין אחד לשני.

מירב ישראלי: אפשר להשאיר את זה גם ככה.

יעקב מרגי: בואו נשמע.

יעקב מרגי: משרד התרבות, בבקשה.

30686: קודם כל, רק רוצה להעיר לגבי מה שאמר חבר הכנסת.

30686: בשנת השבעים, כלומר: בתאריך 2 לאוקטובר 2018, התקיים באמצעות מרכז ההסברה במשרד שלנו טקס אזכרה ממלכתי במלאות 25 שנה למותו של מנהיג העדה, וטקס במסגרת זאת לעדה הדרוזית.

30686: אבל פה מדובר באמת על השנה הנוכחית במסגרת חגיגות השבעים.

חמד עמאר: חצי יובל.

חמד עמאר: אני אחד החברים בוועדה שמכינה את היום הזה, זה חצי יובל לפטירתו של מנהיג העדה הדרוזית.

יעקב מרגי: כן, היא אמרה.

יעקב מרגי: היא אמרה שזה רק בהקשר שנת השביעים.

יעקב מרגי: עכשיו, לגופה של הצעת החוק.

30686: לגופה של הצעת החוק.

30686: אני שמעתי קודם שדובר על סיכום עם שר הביטחון שמדבר על זה שהם מוכנים לקחת את ארגון הטקס, ואז אמרה מירב משהו על טקס ממלכתי.

30686: הנוסח הנוכחי שהקריאה הראשונה מדברת על טקס מרכזי ולא על טקס ממלכתי.

30686: אם זה טקס ממלכתי - זה מרכז ההסברה אצלנו.

30686: אם זה טקס מרכזי - זה משרד הביטחון, אז משרד הביטחון.

30686: השאלה הזאת שעולה לא התייחסה לנושא של התקציב אם משרד הביטחון גם לוקח את המימון על עצמו.

חמד עמאר: גם דיברנו על זה, ומשרד הביטחון אמר את זה לשר באופן ברור שהוא מוכן לקחת את זה - - -

יעקב מרגי: נציגי משרד הביטחון כאן?

יעקב מרגי: נשמע אחר-כך.

יעקב מרגי: יש לנו שאלה אחת פתוחה – אם זה ממלכתי או מרכזי, ושאלת התקציב.

יעקב מרגי: בבקשה, משרד המשפטים.

חנן ארליך: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב, דבר שנאמר גם בסוף הישיבה הקודמת על-ידי נציגת משרד המשפטים.

חנן ארליך: שבהתאם להחלטת הממשלה, החלטת ועדת השרים, אז הצעת החוק תקודם במקביל לקידום הצעת חוק יסוד – ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי.

חנן ארליך: עד היום זה התקיים, כאשר עברה הצעת החוק - - -

יעקב מרגי: אתה אומר שדינה של הצעת החוק הזו להיות כדינה של הצעת חוק הלאום.

חנן ארליך: החלטת הממשלה הייתה שהיא תקודם במקביל לקידום של הצעת חוק היסוד במדינת הלאום.

יעקב מרגי: מאחר והייתי חבר ועדת שרים.

יעקב מרגי: מאחר שפרוטוקול ועדת שרים כל כך בעל חשיבות כמו הפרוטוקולים של הקבינט, יכול אולי להדליף לי מי שם את הנעץ הזה בקיר.

יעקב מרגי: העמדה של מישהו - - -

חנן ארליך: אין לי את הפרוטוקול, את הסטנוגרמה של הדיון.

יעקב מרגי: אני אומר לך, מפה, ממרחק פה, לא רחוק מהבניין שבו מתקיימת ועדת שרים, זה נשמע כמו ליצנות אחת גדולה – מה הקשר בין זה לזה?

חנן ארליך: אני מצטט את החלטת הממשלה.

יעקב מרגי: לא, אני לא בא בטענות, חנן.

יעקב מרגי: רק אנחנו מותר לנו מאחר וזו הצעת חוק באמת לא כבדה.

יעקב מרגי: יש לי את הפריבילגיה הזו קצת להביע את רחשי ליבי, זה גובל בליצנות.

יעקב מרגי: אני מעניין אותי בשביל הידיעה הכללית איפה אני חי, מי זרק את הסייג הזה.

יעקב מרגי: בבקשה, יש לך משהו אחר להוסיף?

חנן ארליך: רק המשמעות היא שצריך להמתין להעברה בקריאה - - - של חוק יסוד הלאום על מנת להעביר את ההחלטה הזו.

חנן ארליך: בבקשה, משרד הביטחון.

מאהר חסון: אני מוכרח להגיד שלא שמעתי על הדברים האלה אם זה ממלכתי או מרכזי.

מאהר חסון: אני מאמין שחבר הכנסת - - -

יעקב מרגי: אני לא יכול להאמין, אני צריך לדעת את עמדת המשרדים, במיוחד שיש לי סייג של ועדת שרים שאני מתכונן לעקוף אותו.

יעקב מרגי: אני אעקוף אותו, רק אני אשמע עמדה נחרצת של שני משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

יעקב מרגי: יש גבול כמה אני יכול.

מאהר חסון: עמדת משרד הביטחון – אם מדברים מרכזי, אז התקציב עלינו.

יעקב מרגי: אז נשמע את המציע אם הוא התכוון למרכזי או ממלכתי.

יעקב מרגי: צה"ל יש לו עמדה בנושא?

שאדי אבו פארס: בוקר טוב, אני שאדי – ראש מינהל אוכלוסיות, הוא למעשה הגוף המטכ"לי האמון על כל המיעוטים, בתוך כך גם העדה הדרוזית.

שאדי אבו פארס: אני יודע להיות פה גם בשני כובעים.

שאדי אבו פארס: ראשית, ראשית, אנחנו מברכים על החוק.

שאדי אבו פארס: אני חושב שאחרי שבעים שנה, טרם ההיכרות עם העדה בתרומתה שמים אותנו במקום שאנחנו היינו רוצים בו.

יעקב מרגי: ההכרה.

שאדי אבו פארס: ההכרה וההיכרות.

שאדי אבו פארס: יש פה כיום היכרות שטחית שמסתכמת ביוזמות פרטיות מבחינת טיב האוכל - אז אנחנו רוצים להשתדרג.

שאדי אבו פארס: תרומת העדה לביטחון המדינה, לצערי, גם לא נמצא ב-level הנכון, כולל גם בצה"ל.

שאדי אבו פארס: כשאתה אומר יחידת המיעוטים, אנשים זזים באי-נוחות, לא יודעים על מה אנחנו מדברים איתם.

שאדי אבו פארס: לדעתי, אנחנו צריכים להיות במקום אחר לגמרי.

יעקב מרגי: עמדתכם להצעת החוק?

שאדי אבו פארס: עמדתנו חיובית ביותר.

שאדי אבו פארס: אני רוצה לציין כמה הערות גם כקצין, גם כבן העדה הדרוזית.

שאדי אבו פארס: לגבי המועד – הייתי דווקא נותן את זה להיות סמוך לנבי שועייב, כי הברית בין עם ישראל לעם הדרוזי לא החלה עם חוק גיוס חובה, החלה עוד מימי יתרו ומשה - הייתי דווקא מצמיד את זה לכיוון הזה.

שאדי אבו פארס: גם אחרי כל מה שנקרא מסכת הציונים - יום השואה, עצמאות, זיכרון ובכלל.

שאדי אבו פארס: אדוני היושב-ראש, אני חרד שבסוף זה הסתכם בטקס, אנחנו לא רוצים.

שאדי אבו פארס: אם זה הסתכם בטקס, אז לא קלענו מה שנקרא למטרה.

שאדי אבו פארס: אני חושב שהיום הזה צריך להיות יום שבו למעשה יכירו את העדה על בוריה.

שאדי אבו פארס: אם אתה שואל אותי, לא הייתי הולך על עצרת או טקס.

שאדי אבו פארס: הייתי עושה את זה אחת לכמה שנים עצרת.

שאדי אבו פארס: הייתי עושה יום שבו מכינים ערכה, חומר מקצועי, דיגיטלי, כי זה הנוער של היום.

שאדי אבו פארס: מלמדים אותו בבתי-ספר.

שאדי אבו פארס: עושים מפגשים בין בתי-ספר, בין תרבויות ועושים את זה כמו שצריך.

שאדי אבו פארס: אם זה הסתכם בטקס, אנחנו נתחיל לריב מי יוזמן לטקס ונאבד את מה שצריך.

יעקב מרגי: אתה חייב שיהיה ישראלי.

חמד עמאר: בקשר למה שהעיר אלוף משנה שאדי, החוק מדבר באופן ברור שזה יעבור הדרכות במחנות צה"ל, במשטרה, בוועדות של הכנסת כאן, בבית הנשיא.

חמד עמאר: בנוסף, יהיה טקס מרכזי שהתקיים.

חמד עמאר: אני בחרתי ב-1 למרץ, לא ככה במקרה.

חמד עמאר: זה התאריך שבו חל חוק גיוס חובה לצה"ל, ולכן, אני בחרתי את זה כסמלי, ואני לא רציתי שהתנגש עם החג של בני העדה הדרוזית, אז רציתי שזה יתחיל ב-1 למרץ.

חמד עמאר: אנחנו נגענו בכל הדברים האלה.

חמד עמאר: אם אנחנו נצליח להחזיר את זה לכל המקומות, ואני אמרתי בדברי ההסבר שלי גם במליאה, גם כאן.

חמד עמאר: הרבה חברה מהעדה הדרוזית שנמצאים היום בכל יחידות צה"ל מגיעים ליחידות, ואז שומעים אותם מדברים ערבית, ואז מתחיל לשאול אותם מי אתם בכלל?

חמד עמאר: אלה שמגיעים מרעננה, מראשון לציון, מתל-אביב, בחיים לא שמעו על העדה הדרוזית.

חמד עמאר: לכן היה לי חשוב להכניס את הנושא הזה גם למחנות צה"ל וגם לטקס המרכזי.

יעקב מרגי: אני אתייחס למה שאמרת, גם הדינמיקה פה.

יעקב מרגי: קשה מאוד להבקיע את השער של החקיקה - זה לא פשוט לקבל הסכמה.

יעקב מרגי: אתה ראית פה לגבי הדברים הקטנים.

יעקב מרגי: הדרך היא להכניס את הרגל בין המשקוף לדלת.

יעקב מרגי: לאחר מכן, יש תיקון ועוד תיקון – תהליך הכלה.

יעקב מרגי: אז זה מרכזי או ממלכתי?

חמד עמאר: מרכזי.

יעקב מרגי: מרכזי.

יעקב מרגי: נעשה סדר – אם זה מרכזי, משרד הביטחון מוכן לקבל על עצמו את הארגון ואת התקצוב ואת הכול.

יעקב מרגי: משרד התרבות – מה העמדה שלכם בסוגיה הזאת?

ראובן חביב: אם משרד הביטחון מקבל, כפי שאמרת – הפקה ותקצוב.

ראובן חביב: מהצעת החוק משתמע באמת גם שהאופי של הטקס הזה הוא באמת גם להנציח את התרומה לצבא, כי הוא גם נעשה בסמוך, מציין את יום הגיוס לצה"ל.

ראובן חביב: המקור של החוק, לדעתי, פחות נוגע אלינו.

יעקב מרגי: זה לא בדיוק ככה – החוק נוגע אליכם, אלא יש כאן העדפה גם של העדה בגלל האוריינטציה.

יעקב מרגי: בהתחלה תהליך ההכרה הרשמית הממוסדת.

יעקב מרגי: אנחנו מכירים, יודעים להעריך, לצערי, מסכים אתך, לעתים המדינה גם לא עושה די ולא עושה מספיק לגמול לעדה.

יעקב מרגי: אין ספק שבשלב יותר מאוחר, הלוואי והיה כיוון של משהו ממלכתי, יותר ממוסד, שזה נושק למה שאמר אלוף המשנה שאדי.

יעקב מרגי: אין ספק, שכדי לעשות יום לאומי, וגם מוסדות החינוך וגם בכנסת – כפי שאמרתי, אני שומע העדפה גם מהצליל של חבר הכנסת חמד עמאר, שהוא מעדיף משרד הביטחון.

יעקב מרגי: היום יש לך שר ביטחון שאתה מדבר אתו, תחשוב טוב, טוב.

יעקב מרגי: מחר, מחרתיים, יהיה שר ביטחון אחר, לא יודע – תחשוב טוב.

חמד עמאר: מהיכרות שלי עם צה"ל שנים רבות, אם צה"ל לוקח על עצמו את הנושא ומשרד הביטחון, זה מתקתק כמו שעון כל הזמן.

יעקב מרגי: מה שתרצה.

יעקב מרגי: משרד התרבות כאן כרגע, כי זה נפל עליו כרעם ביום בהיר, בלי שיעורי בית, מוכן להשתתף בזה.

יעקב מרגי: אתה שם לב, באלגנטיות, אנחנו מקבלים את זה, זורמים עם זה.

30686: כרגע מופיע בנוסח לפי החלטת הממשלה.

30686: לא ממש ברור מה המשמעות של זה, אם נדרשים בעצם לחזור לממשלה מדי שנה, או שאולי עדיף פשוט לשנות את הנוסח?

מירב ישראלי: מה שאמרנו לאחר שיוחלט להתאים את הנוסח, אפשר לעשות את זה, כמו שיש בחוק האחרון שעבר – שחרור והצלה, שמשרד אחראי על קיום הטקס, אז אפשר פשוט להוסיף את זה באותו נוסח.

יעקב מרגי: מכוח החלטת הממשלה.

ראובן חביב: אם זה יהיה כתוב באמת לפי החלטת ממשלה, ברגע שיהיה לזה ממדים שהממשלה תצטרך לדון על זה, אז זה כן ייפול, אמרת, אנחנו מוותרים, אבל זה כבר כן ייפול יותר למרכז ההסברה ולמשרד התרבות, אז זה לא נכון שזה יהיה כך.

ראובן חביב: אז או שזה באמת ברור - - -

יעקב מרגי: אגיד לך סיבה אחרת למה זה לא חשוב שיהיה ככה.

יעקב מרגי: אם כתוב – על פי החלטת הממשלה, אמנם יש חוק, אבל אין בו כלום, כי יכול להיות שהממשלה לא תתכנס ולא תחליט.

נביה נאסר אלדין: אני ראש מועצת כסרא-סמיע.

נביה נאסר אלדין: אני רוצה להודות ולברך את חבר הכנסת חמד עמאר על היוזמה ועל הרעיון.

נביה נאסר אלדין: הרעיון הוא אמת, רעיון טוב.

נביה נאסר אלדין: אני חושב שמגיע לעדה זו אחרי שבעים שנה עם ברית החיים והדמים שנקשרה עם מדינת ישראל לפני קום המדינה בעשרות שנים.

נביה נאסר אלדין: אני מאמין שכבודך יתמוך ויעזור בהעברת החוק.

נביה נאסר אלדין: אני חושב שזה טוב לנו וטוב לכם, אתם החרדים, אם יכירו בנו, יכירו בכם פשוט גם כן – כדאי לשנינו.

נביה נאסר אלדין: תודה רבה.

יעקב מרגי: בוא, תשאיר את זה ככה, אל תהיה בטוח.

יעקב מרגי: לאט לאט.

יעקב מרגי: בוא נתחיל עם הדרוזים.

נביה נאסר אלדין: ננסה.

יעקב מרגי: אנחנו נתכנס להכרעה.

יעקב מרגי: אנחנו נשנה את זה למשרד הביטחון – מרכזי ולא ממלכתי.

יעקב מרגי: במקום החלטת ממשלה, משרד הביטחון.

מירב ישראלי: אני אבדוק את הנוסח.

מירב ישראלי: זה שר הביטחון.

30686: ואז בעצם גם סמכות הביצוע משתנה בסעיף 4.

מירב ישראלי: זו שאלה אחרת.

מירב ישראלי: האם שר הביטחון ממונה על כל - - -

יעקב מרגי: על הכול.

מירב ישראלי: אז גם בסעיף 4 זה יהיה שר הביטחון.

יעקב מרגי: אנחנו מסמיכים אותך.

יעקב מרגי: אין מה לתאם, כי אתם לא תהיו שם.

חנן ארליך: בכל זאת, ברמת הנוסח שרק נראה.

מירב ישראלי: אני אשלח, אין בעיה.

מירב ישראלי: יש פה מישהו מהייעוץ המשפטי של משרד הביטחון?

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: אני אשלח להם.

יעקב מרגי: רק תוודאי שכאשר נשלח - התעוררו כל מיני, כדרכנו בקודש, כי אנחנו רוצים לקדם את החוק.

מירב ישראלי: כן, אבל בדרך כלל מגיע הייעוץ המשפטי.

יעקב מרגי: בכפוף לשינוי שאמרנו – טקס מרכזי ולא ממלכתי.

יעקב מרגי: אחריות וסמכות ניהול וקיום ותקצוב – משרד הביטחון, ולא על-פי החלטת ממשלה, אלא משרד הביטחון, אני מביא זאת להצבעה.

יעקב מרגי: מי בעד הצעת החוק כפי שהקראנו ואמרנו?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: בעד – רוב

יעקב מרגי: נמנעים - אין

יעקב מרגי: אין נגד, אין נמנעים.

יעקב מרגי: הצעת החוק אושרה, היא תוכן לקריאה שנייה ושלישית.

יעקב מרגי: אני מודה לכל החברים.

יעקב מרגי: אם שרת המשפטים ויושב-ראש ועדת השרים לענייני חקיקה תחליט שבכל זאת זה מזעזע את אמות הסיפים של מערכת המשפט וחוק הלאום העתידי מסכן את קיומו וכינונו של חוק הלאום העתידי, היא רשאית לבקש מאתנו, ואנחנו נחזור על זה.

חנן ארליך: אני אעביר את המסר.

חמד עמאר: אני אדבר עם השרה היום.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.