ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1023, 2018-05-01 10:05

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת וועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו בתקנות השקעות משותפות בנאמנות (קרנות מחקות).

משה גפני: היו לנו כמה נושאים שביקשנו שתשבו עם הארגונים, אני מקווה שעשיתם את זה.

משה גפני: הייתה גם בעיה עם הנושא של הקרנות הכשרות, כדי שגם יוכלו להשקיע אלו שמקפידים על כך, ואני מבין שגם זה סודר.

משה גפני: אני אבקש שנתחיל להקריא מתחילת התקנות ואתם תגידו את הדברים האלה, מה סיכמתם עם הארגונים השונים ומה סיכמתם לגבי העניין הזה.

משה גפני: תסבירו את הדברים תוך כדי ההקראה.

שרה קנדלר: אתה רוצה שנקריא מההתחלה, גם את מה שהקראנו בפעם שעברה?

משה גפני: כן, הוא אומר שיש שינויים.

אייל לב ארי: כן, יש קצת שינויים.

אייל לב ארי: הגענו עד תקנה 11 אבל מכיוון שנעשו גם קצת שינויים לפני כן - - -

שרה קנדלר: לא צריך להתחיל להקריא תוך כדי?

שרה קנדלר: אתה לא רוצה הסבר?

משה גפני: כן, להתחיל להקריא ותוך כדי להגיד את הדברים.

משה גפני: אני פשוט רוצה לנסות לסיים את זה ואנחנו לא נוכל להמשיך אחרי 12:00.

הקובץ הראשון: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2(א), 50(ב), 50(ג), 54א" - - -

אייל לב ארי: הוספנו גם את 13(ג1) – צריך?

חגי בן ארזה: לא.

אייל לב ארי: לא צריך בסוף את סעיף 13(ג1)?

חגי בן ארזה: לא.

אייל לב ארי: אוקיי.

משה גפני: כן.

חגי בן ארזה: "54א, 56(א1) ו-(ב), 56(ז), 57, 61(ב), 73(ב)(1), 73(ג1), 77, 80(א1), 82(א)(7), 107א ו-131 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994 (להלן – החוק)".

משה גפני: למה?

חגי בן ארזה: כי הוספנו את ההסמכה הזאת בגלל הוראת מעבר שנוגעת לדירקטורים חיצוניים במנהל קרן.

חגי בן ארזה: ההוראה הזאת מוחלת עלינו דרך החוק שלנו, דרך "חוק השקעות משותפות בנאמנות", והסעיף הרלוונטי שמסמיך את שר האוצר לעניין הזה זה 131, אז אנחנו לא צריכים את ההסמכה מכוח חוק החברות.

חגי בן ארזה: "לפי הצעת הרשות ובאישור וועדת הכספים של הכנסת, אני קובע כדלקמן:

משה גפני: יש לכם הערות?

בועז נגר: לא לסעיף ההגדרות, להמשך.

רונן סולומון: לא להגדרות.

משה גפני: אוקיי, הלאה.

חגי בן ארזה: "תחולת החוק על הסדרים עוקבי מטבע ".

משה גפני: אתם הגעתם להסכמה איתם על הכול?

רונן סולומון: על מרבית הנושאים.

בועז נגר: על 99.9%.

בועז נגר: יש שני נושאים קטנים – אני לא יודע אם קטנים אבל שני נושאים.

משה גפני: טוב.

משה גפני: הערות?

בועז נגר: כן, דווקא על הסעיף הזה יש לנו.

בועז נגר: הרפורמה הזאת – שהיינו בעדה במקור – נועדה לשוק תעודות סל, שהוא בערך 90 מיליארד שקל, להעביר אותן להיות קרנות סל.

בועז נגר: זה הכול בהסכמה.

בועז נגר: אין לנו הערות על זה.

בועז נגר: אמרו מה לא, אמרו מה כן.

בועז נגר: בסך הכול המוצר השני יותר בטוח לציבור.

בועז נגר: בנו הוא פוגע, אבל זה בסדר.

בועז נגר: היה נושא אחד שהוא שוק תעודות פיקדון.

בועז נגר: מה זו תעודת פיקדון?

בועז נגר: זה לא קשור לתעודת סל, זה מוצר אחר לגמרי – כי הרפורמה הזאת הייתה אמורה להיות תעודות סל.

בועז נגר: בתעודות פיקדון, במקום שגברת כהן מחדרה או מישהו ילך לבנק ויפקיד, אתה לוקח, אוסף הרבה כספים מהציבור, עושה פיקדון גדול ומקבל ריבית טובה יותר.

בועז נגר: יש היום בתעודות פיקדון 3 מיליארד, לפני כמה שנים היה 25 מיליארד.

בועז נגר: הכוונה הייתה שהן תמשכנה כמו שהן, וכרגע, לפי הנוסח המוצע, תעודות הפיקדון לא יכולות להימשך במתכונת.

בועז נגר: הם הכניסו כאן תנאים בלתי אפשריים.

בועז נגר: זו לא הייתה ההבנה ואנחנו לא מבינים למה תעודות הפיקדון – שהן מוצר מצוין לכולם – צריך לסגור אותן או להציב תנאים שלא באמת מאפשרים למוצר הזה לחיות.

בועז נגר: זה גם לא היה לב הרפורמה, הרפורמה הייתה על תעודות סל.

בועז נגר: אני חושב שלפי מה שכתוב כאן – אני אומר לכם כיצרן – המוצר הזה יפסיק להיות.

בועז נגר: הם יכולים להגיד ולטעון שאולי הוא ימשיך בדרך כזו או אחרת, כיצרן אני אומר לכם שהמוצר הזה, שנקרא תעודת פיקדון, לא יחיה תחת התנאים שכתובים כאן והשאלה היא למה.

משה גפני: טוב, אני מבקש רק שמישהו יסביר לוועדה – שמאוד מתעניינת ברפורמה הזאת – מה אתם מתכוונים בזה.

משה גפני: תגידו מה אתם רוצים לעשות ברפורמה ואז תענו גם על השאלה הזאת, שלדבריו זה ייגמר.

משה גפני: קודם כול, הסבר כללי בשביל מה אתם צריכים את זה, ואני מבין גם שאתם צריכים את זה דחוף.

דודו לביא: כן.

משה גפני: שמישהו יסביר קודם את הרפורמה הזאת.

משה גפני: מה זה?

דודו לביא: דודו לביא, מנהל מחלקת השקעות, הרשות לניירות ערך.

דודו לביא: בלב הרפורמה הייתה ההבנה שבמקום שבו מדובר בניהול כספי אחרים תוך הפעלת שיקול דעת, בוודאי כאשר מדובר בהיקפים כה ניכרים של כ-100 מיליארד שקלים, הפלטפורמה הנכונה להסדרה של הפעילות צריכה להיות – דרך אגב, כפי שמקובל בכל העולם – באמצעות קרן נאמנות, שנתונה לפיקוח הרשות באופן מלא ולא לפיקוח חלקי באמצעות הגילוי בלבד.

דודו לביא: אחת הסיבות לכך היא שבמקום שבו, מצד אחד, מדובר בנכס מתחייב – שזאת בעצם המתכונת שמאפיינת את אופן פעילותן של תעודות הסל היום, לרבות תעודות הפיקדון, שבועז התייחס אליהן –שכולל בתוכו גם צורך בתהליכים של קבלת החלטות השקעה, יש פוטנציאל ניגוד עניינים שמביא לכך שהסיכון להתממשות של אי העמידה בהתחייבות שגלומה במוצר הזה הוא מאוד גבוה.

דודו לביא: כי מה שקורה בפועל הוא שהמנפיק מגייס כסף מהציבור, כנגד הכסף שהוא מגייס הוא מעמיד התחייבות, ובסופו של דבר, כל ערך מוסף שהוא מניב כתוצאה מניהול הכסף למעשה עבור עצמו, נכנס לכיסו, דבר שמייצר תמריץ לקחת סיכונים.

דודו לביא: על הרקע הזה, וכאן אני מתחבר להערה של יושב-ראש איגוד - - -

משה גפני: אם אני מבין נכון, א', אתם יותר נמצאים בתוך הפיקוח על העניין – אם עד היום זה היה חלקי, היום אתם נמצאים בפיקוח מלא.

דודו לביא: נכון.

משה גפני: אתם יכולים למנוע ניגוד עניינים?

דודו לביא: ניגוד העניינים מצטמצם באופן מאוד-מאוד מהותי כי הנכסים הופכים להיות קניינם של המחזיקים.

דודו לביא: המחזיקים הופכים להיות הבעלים.

דודו לביא: זה גם, דרך אגב, מה שהצריך אותנו להידרש לסוגיית הקרנות הכשרות שגם אותה פתרנו.

משה גפני: תכף נדבר על זה גם כן, אבל ניגוד העניינים עלול להביא למצב כזה שבו הוא ייקח על עצמו סיכונים שמי שנותן את הכסף יכול להיפגע מזה.

משה גפני: זו ליבת הרפורמה?

דודו לביא: זו ליבת הרפורמה.

משה גפני: מה זה קשור לתעודות הכשרות?

דודו לביא: זה קשור להערה כאן שמתייחסת לתעודות הפיקדון.

משה גפני: לפני ההערה, תכף נגיע להערה.

משה גפני: מה זה קשור לתעודות הכשרות?

דודו לביא: לתעודות הכשרות זה קשור במובן שזה יצר סוגיה הלכתית, כי בעולם של קרנות הבעלות על הנכסים – שזה דבר מצוין לבעלי היחידות – היא שלהם.

דודו לביא: בגדר הנכסים עלולים להיות נכסים שמבחינה הלכתית, לציבורים מסוימים, יש קושי להיות הבעלים שלהם ולכן נדרש פתרון שייתן מענה יחסי.

משה גפני: איך הפתרון?

דודו לביא: אתה רוצה שאני ארחיב על התיקון הזה עכשיו?

משה גפני: לא, אחרי זה, בסדר, אבל אני רוצה שתגיד את זה.

דודו לביא: כשנגיע לסוגיית הקרן הכשרה אני אתאר את זה באופן שלם ומלא.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: ותשובה להם?

אז בתשובה להם: במקום שצריך להפעיל שיקול דעת אנחנו חוזרים בעצם לנקודת הבסיס שבגינה עשינו את כל המהלך הזה – ושיקול הדעת הוא אם כל חטאת בהקשר הזה; הוא יוצר את פוטנציאל ניגוד העניינים; הוא גורם לזה שבחלק מהמקרים מי שמנהל את הכסף לפעמים לוקח סיכונים וחשיפות שהם לא סימטריים במובן הזה שמי שנושא בהם זה בעיקר מחזיק היחידה, שהוא הצד השני להתחייבות.

אז בתשובה להם: לכן, כשבאנו והגדרנו באילו נסיבות תעודות הפיקדון יוכלו להישאר תחת הוראות חוק ניירות ערך – זה בעצם ההסדר שמבוסס על גילוי והוא מאפשר להעמיד התחייבות לציבור הרחב – עיקרון העל שראינו לנגד עינינו, זה העיקרון של נטרול שיקול הדעת.

אז בתשובה להם: מה שבועז מרמז אליו מתייחס לדבר מאוד שיורי.

אז בתשובה להם: דרך אגב, הוא בכלל לא קשור לנוסח של התקנות.

אז בתשובה להם: לכן מה שאני מבקש מהוועדה, גם מפאת קוצר הזמן, שאנחנו נתקדם, נעביר את התקנות האלה.

אז בתשובה להם: הסוגיה שעלתה כאן היא סוגיה שקשורה לפיקוח הרשות בכובעיה השונים, בין אם בכובע - - -

משה גפני: הוא אומר אבל שתעודות הפיקדון לא יישארו, לא יהיה כדאי.

דודו לביא: תעודות הפיקדון יישארו.

דודו לביא: מדובר פה בניואנס אחד שמדבר על דפוס עשיית השוק בתעודות הפיקדון.

דודו לביא: עשיית שוק בעולם של ניירות ערך נעשית על בסיס מלאי, דרך אגב, כמו חלפן בצ'יינג' של מט"ח – יש לו מלאי של מט"ח ובהתאם למלאי הוא מתמחר בעצם את שווי העסקה שהוא מבצע מול מי שמבקש להמיר מולו מטבעות חוץ.

דודו לביא: מה שמבקשים זה שימוש - - -

משה גפני: בנוגע לתעודות הפיקדון קיבלתי.

משה גפני: מה בתעודות האחרות?

דודו לביא: בתעודות הפיקדון ובתעודות הסל נקבע הסדר ייחודי שבעצם הוחרג מהוראות חוק ניירות ערך ואיפשר לעושה השוק בעצם לעשות את פעילות עשיית השוק באופן פנימי.

דודו לביא: זאת אומרת, באופן דינמי ושוטף להכניס כסף לתוך התעודה ולהוציא כסף מתוך התעודה בהתאם להיצע ולביקוש בשוק, שזה דבר מאוד חריג.

דודו לביא: הוא לא קיים לא בעשיית שוק במניות ולא בעשיית שוק באגרות חוב, ודרך אגב, לא גם בעשיית שוק בנכסים שהמאפיינים שלהם הם סוג של איגוח של פיקדונות.

דודו לביא: החשש שלנו והסיבה שבגינה הוערה ההערה נבעו מכך שבמקום שבו עשיית השוק תיעשה באופן דינמי וכל ביקוש לתעודות יגרום לזה שכסף יוזרם אל תוך התעודה, וכל היצע יגרום לזה שכסף יימשך, הדבר הזה בהכרח יצריך הפעלה של שיקול דעת מצד מי שמנהל את התעודה: איפה לשים את הכסף?

דודו לביא: איך לנהל את שיקולי הנזילות?

דודו לביא: האם לשים את הכסף באופן שאפשר לממש את הפיקדונות באופן מיידי, או שאפשר אולי לנהל את זה באופן שרק אחוז מסוים אפשר יהיה לממש באופן מיידי?

דודו לביא: בדיוק אותן בעיות שבגינן פעלנו להחיל את ההסדר הזה על תעודות סל.

דודו לביא: אז נכון שתעודות הפיקדון נקראות תעודות פיקדון ולא תעודות סל, אבל ככל שמדובר בהתנהלות שבמהות שלה היא כמו של תעודות סל, אין לה מקום באמת תחת הוראות חוק ניירות ערך.

דודו לביא: אנחנו מצאנו פתרון, והפתרון הוא שהם ימשיכו לפעול תחת הוראות חוק ניירות ערך בדיוק לפי אותו דפוס התנהלות שמאפיין אותם היום, למעט סוגיית עשיית השוק – שעשיית השוק תצטרך להיעשות על ידי זה שעושה השוק יצטרך להחזיק מלאים; או, ככל שהוא יחפוץ בכך, להרחיב את הסדרות, להציע, באמצעות הנפקות מדף, או באמצעות תשקיף, ניירות ערך נוספים לציבור, ובאמצעות זאת הוא ינהל את העסקים שלו.

דודו לביא: אבל אני שוב - - -

משה גפני: אמרתם להם את זה כשישבתם אתם?

דודו לביא: אמרנו להם את זה.

דודו לביא: דעתם - - -

משה גפני: והם לא מרוצים?

דודו לביא: הם לא מרוצים.

דודו לביא: דרך אגב, כמו שהוא אמר, 99.

דודו לביא: 9% – אני חושב שמדובר פה במהלך חקיקה חסר תקדים בהיקף שלו, ואם הם לא מרוצים מ- 0.01% מכל המהלך, דיינו.

משה גפני: לא, אבל בסעיף הזה הם לא מרוצים ב-100%.

דודו לביא: אבל לגופו של עניין, מה שאני מאוד מבקש – גם מפאת קוצר הזמן וגם מהסיבה שהדבר הזה לא קשור לתקנות – זה שאנחנו נאשר את התקנות האלה ואנחנו נמשיך לקיים שיח כפי שקיימנו אתם בעבר, ודרך אגב, כפי שאנחנו מיועדים לקיים אתם לדורות.

דודו לביא: הרי מערכת היחסים בינינו לא נגמרת כרגע, כאשר החוק הזה יכנס לתוקף.

דודו לביא: אנחנו נעשה מאמץ להבין את הצורך ולמצוא אולי איזשהו פתרון, כמובן, בכפוף לכך שהם מצדם יוכלו להניח את דעתנו לעניין הדברים שגורמים לנו לחשוש באותו עניין.

דודו לביא: אבל סוגיית עשיית השוק או דפוס עשיית השוק בתעודות פיקדון לא מוסדרים בתקנות האלה, לכן אני מבקש לדחות את הדיון הזה ולא לקשור אותו לאישור התקנות.

משה גפני: טוב, אני לא מקבל את זה, אבל אנחנו ממשיכים.

בועז נגר: אני יכול רק להתייחס בקצרה?

משה גפני: כן, רק בקצרה.

משה גפני: הבנו שאתה צודק, אבל אנחנו נצביע עבורם.

בועז נגר: כן, כן.

בועז נגר: אני רק רוצה לומר, אני חושב שזה מוצר מצוין לציבור.

בועז נגר: אני חושב שלפי מה שכתוב כאן הוא ייסגר.

בועז נגר: הרפורמה הזאת תהפוך אותו למוצר גרוע שלא יתקיים.

משה גפני: כן, אמרת את זה.

משה גפני: אפילו אני חזרתי על זה.

בועז נגר: אני לא אכנס לניואנסים.

בועז נגר: אני גם אגיד שאני גם לא כזה אבכה אם זה לא יקרה, כי זה מוצר שבאמת מתנהל בדמי ניהול אפסיים לציבור.

בועז נגר: זה יותר שירות לציבור.

בועז נגר: הייתי מציע לשקול להחריג את התעודות הקיימות כרגע ולתת להם סמכות, אם הם ירצו אחר כך לתת עליהם הוראות, אבל לפחות כרגע לא לפגוע במה שקיים.

בועז נגר: להחריג רק את מה שקיים ולתת להם סמכויות, אם וכאשר ירצו, באמת שיראו שיש פגיעה במשקיעים.

בועז נגר: כי כרגע הרפורמה הזאת לא משפרת את מצב המשקיעים – אני מדבר במקטע הזה של תעודות הפיקדון – היא לא משפרת את מצבם, גורעת את מצבם.

בועז נגר: הייתי עושה החרגה עם מתן הוראות.

בועז נגר: אם נפגע המשקיע – שיתנו הוראה.

בועז נגר: למה כבר - - -?

דודו לביא: ההחרגה היא בעייתית כי היא נותנת יתרון יחסי לשחקנים שהיום מציעים את המוצרים והיא מונעת משחקנים עתידיים להצטרף למשחק.

משה גפני: הם לא מציעים עכשיו להמשך – רק אלה שנמצאים, אלה שקיימים.

דודו לביא: אבל אלה שנמצאים הם בדיוק אותם – הרי אחת הסיבות שבגינן קידמנו את המהלך הזה היא גם כדי להגביר את התחרות בתחום ולהסיר חסמי כניסה מפני שחקנים חדשים.

משה גפני: בסדר, אבל יש מישהו שיש לו את זה.

בועז נגר: אז מה אתה מציע?

בועז נגר: שאף אחד לא ינפיק?

בועז נגר: אז תן למה שקיים להישאר.

דודו לביא: לא.

דודו לביא: כפי שבועז העיד בעצמו, מדובר פה במוצר שגם היקף הנכסים שמנוהל בו וגם מערך התמריצים העסקי שגלום בהמשך ההתנהלות שלו במתכונת הזאת היום, הם מאוד נמוכים.

דודו לביא: לכן אני מבקש מהוועדה, בנסיבות האלה, להיענות לבקשתי ולאפשר לנו לקיים את השיח אתם בהמשך, שבמסגרתו נשקול את מכלול השיקולים, לרבות אלה שהוא העלה כרגע.

דודו לביא: אבל חבל על הזמן, הנושא הזה הוא נושא שולי לגמרי.

משה גפני: בסדר, הבנתי.

משה גפני: אבל פה יהיה מצב בלתי הפיך מכיוון אתה בעצם אומר להם עכשיו – גם לאלה שקיימים, אני לא מדבר על אלה שנקלטים, חדשים – כבר אי אפשר לעשות את התהליך הזה, כשהוא קיים.

דודו לביא: נכון, אבל הרשות לניירות ערך היא רגולטור שמסדיר פעילות בשוק, וללא קשר להתנהלות כרגע בוועדת הכספים הרגולטור הוא סוברני להורות למפוקחיו הוראות כאלה ואחרות.

דודו לביא: לפעמים – ואנחנו שואפים שכך יהיה – ההוראות הן כאלה שמיועדות לשפר את מצבם, לפתח את עסקיהם, ולפעמים אלה הוראות שלא כל כך אוהבים אותן.

משה גפני: אתה בטוח במה שאתה אומר או שאני - - - ?

דודו לביא: זה לא קשור לדיון בכנסת כרגע.

דודו לביא: "בטוח" באיזה מובן?

משה גפני: לאפשר לקיימים לפעול עדיין על פי הכללים הקיימים.

דודו לביא: אני לא הייתי רוצה כרגע להתחייב לכך שאני איענה לבקשה.

דודו לביא: זה בעייתי.

דודו לביא: אני מבקש שאנחנו נקיים דיון בנפרד.

משה גפני: טוב, הלאה.

משה גפני: הקראנו את כל מה שאתה מקריא, אני מציע שתקריא רק את השינויים.

אייל לב ארי: לגבי מה שהיה תקנה 11, מה שהיו שינויים, ותסביר, בבקשה.

חגי בן ארזה: בסדר.

חגי בן ארזה: לגבי תקנת המשנה שאני מקריא עכשיו יש איזשהו שינוי בסופה.

חגי בן ארזה: אני אקריא את הסיפה שלה: "וכן רשאי לבצע עסקאות מחוץ לבורסה ובלבד שמחיר העסקה כאמור אינו נמוך מחמישה מיליון שקלים חדשים; בתקנת משנה זו – "עסקה מחוץ לבורסה" – עסקה של עושה השוק עם מנהל כספי אחרים מוסדי שאינו מנהל קרן" – וכאן יש שינוי נוסף – "ובלבד שאם נכס המעקב של הקרן הוא מדד ניירות ערך ישראליים לצורך ביצוע אותה עסקה נדרש עושה השוק לרכוש ניירות ערך במהלך יום המסחר בבורסה ומחיר העסקה נקבע לפי מחירי רכישות אלה.

חגי בן ארזה: " כאן הכוונה היא בעצם לאפשר פרקטיקה של - - -

אייל לב ארי: זה קצת שונה ממה שיש כאן.

חגי בן ארזה: כן, יש שינוי ממש בשלוש השורות האחרונות.

חגי בן ארזה: זה כדי להבהיר שאנחנו מאפשרים כאן פרקטיקה שקיימת, שבה אם יש עסקה של גוף מוסדי עם עושה שוק בסכומים גבוהים, אז בעצם עושה השוק, כדי להתכסות, רוכש ניירות ערך במהלך יום המסחר בבורסה, ולאחר מכן, הם מבצעים עסקה מחוץ לבורסה לפי המחיר הממוצע של הרכישות.

חגי בן ארזה: אנחנו מאפשרים את זה מול גוף מוסדי כדי לשמר את הפרקטיקה הזאת.

חגי בן ארזה: זאת ככל שמדובר במדד ניירות ערך ישראליים.

חגי בן ארזה: אם זה בחו"ל, זה לא חייב להיות רכישות תוך כדי המסחר.

בועז נגר: שנייה, לא הבנתי, זה תיקון שנכנס עכשיו.

בועז נגר: לגבי חו"ל, אם הוא אומר לי: אני רוצה לקנות בנעילה בארצות הברית, תקנה לי בנעילה ונעביר עסקה מחוץ לבורסה – זה אפשרי?

בועז נגר: אני פשוט שומע פעם הראשונה את הנושא.

שרה קנדלר: כן, כן.

חגי בן ארזה: כן.

חגי בן ארזה: העניין הוא שאם זה מדד ישראלי אז - - -

בועז נגר: אם זה ישראלי – לפי כיסוי ממוצע.

בועז נגר: אם זה חו"ל – אני יכול לתת לו לפי שער הנייר או לפי שער שהוא - - -

דורית גילת: ההגדרה הזאת לא אומרת לך איך אתה מחשב לו, היא אומרת לך באילו תנאים מותר לך לעשות אתו עסקה מחוץ לבורסה.

דורית גילת: אז אם זה על מדד ישראלי אז יש עוד תנאי נוסף שאתה צריך - - -

בועז נגר: ואם זה מדד זר?

דורית גילת: אז אין את התנאי הזה - - -

בועז נגר: אין, בסדר.

אייל לב ארי: התנאי הוא רק על הישראלי.

דודו לביא: דרך אגב, בועז, למה אתה צריך את זה במדד זר?

דודו לביא: למה אתה צריך את זה בחו"ל רק?

בועז נגר: כי הוא יכול לקנות או ETF בארצות הברית בנעילה, או להגיד לי: תשמע, תקנה לי בנעילה ומחר אני אעביר עסקה מחוץ לבורסה לפי מחיר הנעילה.

משה גפני: טוב, אנחנו עוברים לתיקון ב-8(ד).

תקנת משנה: "על אף האמור בתקנת משנה (ג), בחישוב מחיר הפדיון בפדיון כנגד תמהיל נכסים תנוכה העמלה שצפויה להיפרע מנכסי הקרן, בעקבות פדיון יחידות כאמור, בשל סיום עסקת החלף שאינה במימון טרם מועד סיומה.

תקנת משנה: " הכוונה כאן היא שעל אף שעושה השוק לא משלם את העמלה שמשלם מי שמבקש יצירה או פדיון, הוא כן ישלם את החלק היחסי של הקנס של שבירת הסוואפ, אם היה צורך לשבור סוואפ בגלל בקשת פדיון או יצירה.

משה גפני: בסדר, הערות?

משה גפני: הלאה.

משה גפני: איפה אנחנו?

שרה קנדלר: 11.

שרה קנדלר: זהו, עד פה הגענו.

משה גפני: יש עוד סטים?

דודו לביא: יש כ-30 עמודים.

משה גפני: בכל הסטים?

דודו לביא: לא.

משה גפני: טוב, תמשיכו.

חגי בן ארזה: אני רק אגיד בכמה מילים.

חגי בן ארזה: דמי ניהול משתנים זה הוראה ייחודית שקיימת בקרן מחקה, שמאפשרת ליצור תשואה סביב תשואת נכס המעקב של הקרן שבה המוצר הוא בעצם מוצר מתחייב.

חגי בן ארזה: כלומר, אם יש הפרש עקיבה חיובי, הוא הולך לכיסו של מנהל הקרן, אם יש הפרש עקיבה שלילי באותו סכום, באותה מגבלה, אז מנהל קרן מחויב להחזיר את זה לקרן.

חגי בן ארזה: יש לזה תנאים.

חגי בן ארזה: התנאים שדיברנו עליהם עכשיו אלה תנאים שקשורים להבטחת ההחזר של דמי הניהול השליליים במקרה שיש.

משה גפני: הלאה.

חגי בן ארזה: אז ב-(2) אחרי "סכום דמי הניהול השליליים", צריך להיות?

אייל לב ארי: "בהתאם לשיעור שפרסם"?

דורית גילת: כן.

חגי בן ארזה: "בהתאם לשיעור שפרסם".

משה גפני: תסביר, בבקשה.

חגי בן ארזה: כאן מדובר על החזר דמי ניהול שמנהל הקרן רשאי לשלם.

חגי בן ארזה: זה חריג לכלל הרגיל, שלא משלמים לבעל יחידה הטבה בגלל החזקה של היחידה.

חגי בן ארזה: כשמדובר במנהל כספי אחרים מוסדי, אנחנו מאפשרים החזר דמי ניהול כדי לאפשר לחברות מנהלות של קופות גמל להחזיק קרנות ולקבל בחזרה את דמי הניהול, כי הן לא יכולות לפרוע את ההוצאות האלה מנכסי הקופה.

חגי בן ארזה: אז אנחנו מאפשרים את הדבר הזה.

אייל לב ארי: הכוונה כאן בעצם על כל סוג של קרן נאמנות?

חגי בן ארזה: כן.

אייל לב ארי: אני חושב שיש כאן קצת בעיה של חוסר סמכות כי התקנות דנות בעצם בתחום הקרנות המחקות וכאן מבקשים לבוא לעשות הסדר על כלל קרנות הנאמנות.

אייל לב ארי: אז או שיעשו את זה בתקנות נפרדות – שלדעתי זה האידיאלי – את אותה תקנה, גם אם זו רק תקנה אחת וזהו.

אייל לב ארי: אולי מבחינת חקיקת המשנה זה לא אידיאלי אבל לפחות זה לא איזו תקנה כללית שבכלל מתחבאת בסט - - -

דודו לביא: בסדר, אנחנו מוכנים שזה יהיה הסדר שייוחד רק לקרנות מחקות.

אייל לב ארי: אז אנחנו מורידים את פרק ו', ברשות הוועדה.

משה גפני: טוב.

אייל לב ארי: אם נכתוב עכשיו רק על קרן מחקה זה יכול כבר לעורר שאלות גם על הסדר שלילי.

אייל לב ארי: אני חושב שיותר נכון לעשות את זה בתקנות כלליות על הכול ואז לא יהיו שאלות: איפה זה נמצא, או למה.

שרה קנדלר: בסדר גמור.

משה גפני: הלאה.

בועז נגר: לא, לא הבנתי.

שרה קנדלר: בתקנות נפרדות.

רונן סולומון: לא, עכשיו זה יוצר פה – הרי צריך להעביר אותן עכשיו.

שרה קנדלר: נכון.

בועז נגר: זה משהו קריטי בתוך ההסדר.

בועז נגר: אי אפשר לנתק אותו מתוך החבילה.

בועז נגר: התפרקה החבילה.

שרה קנדלר: זו תקנה אחת.

בועז נגר: לא, זה נושא מהותי.

בועז נגר: התפרקה החבילה.

אייל לב ארי: אם אתם רוצים, אפשר כרגע לעשות את זה רק ביחס לקרן מחקה, אבל אז תצטרכו להביא תוך פרק זמן יחסית קצר לגבי יתר הקרנות את אותו הסדר, כדי שלא יהיו גם שאלות של פרשנות ושל הסדר שלילי מה קורה עם יתר הקרנות.

אייל לב ארי: אם זה קריטי בעצם לשוק תעודות הסל או לקרנות - - -

חגי בן ארזה: זה קריטי לקרנות מחקות.

דודו לביא: זה גם קריטי לסוג מסוים של קרנות מסוג קרנות טכנולוגיה עילית, שהן קרנות סגורות, שבהן, בין היתר, כדי להסיר חסמים לפני ההנגשה שלהן למשקיעים מוסדיים, יש לנו עניין לקבוע הסדרים שיאפשרו לתת הנחות לגופים מוסדיים בקשר לאותן קרנות.

בועז נגר: לדעתי, אין בעיה כי קרן טכנולוגיה עילית היא קרן סגורה.

בועז נגר: כלומר, אפשר להגדיר את זה לקרן סגורה.

שרה קנדלר: לא, אבל זה רק קרן מחקה.

בועז נגר: כן, אבל ההסמכה הייתה לקרן סגורה גם, לא רק לקרן מחקה.

אייל לב ארי: התקנות האלה מתחילות רק באוקטובר.

אייל לב ארי: אם תביאו סט לפני תום הכנס, בלי נדר, אפשר לעשות בעצם הוראות כוללות על הכול.

אייל לב ארי: אני חושב שזה יהיה הרבה יותר נכון לפני שבעצם התחילה תהיה לפי תחילת התקנות.

שרה קנדלר: אתם מעדיפים אבל להשאיר פה קרן מחקה בכל זאת?

דודו לביא: כן, קרן מחקה זה Must.

בועז נגר: כן, רק צריך להבין, קרן טכנולוגיה - - -

דודו לביא: דרך אגב, כל התקנות שאינן קרנות מחקות לא היו חלק מהסדרי הליבה.

דודו לביא: זאת הרחבה שנוספה, דרך אגב, לבקשת משרד האוצר, רשות שוק ההון, בהמשך - - -

בועז נגר: כן, אבל אז זה מייצר בעיה מאוד גדולה עם קרן טכנולוגיה, כי עכשיו כולם ילכו למוסדיים, לקרן הטכנולוגיה שמשרד האוצר מקיים, אם אני מתקן את זה.

שרה קנדלר: אבל לא על סמך זה.

דודו לביא: נכון, אבל, בועז, בכל מקרה, מדובר פה בהסדר שייכנס לתוקף רק באוקטובר.

משה גפני: טכנית, אני מציע שיהיה עכשיו רק קרן מחקה.

משה גפני: אתם תביאו את התקנות הכלליות ובתקנות הכלליות תבקשו למחוק את זה.

אייל לב ארי: צריך בעצם תיקון לתקנות.

דודו לביא: הסטטוס הוא אותו סטטוס, כי גם אם ההוראות האלה נכנסות באוקטובר וקרנות הטכנולוגיה, ההצעה היא במהלך החודש -החודשים הקרובים, אז זה על דרך ההסתמכות.

שרה קנדלר: זהו, בדיוק.

שרה קנדלר: זה ממילא לא בתוקף עכשיו.

דודו לביא: הסטטוס לא השתנה במובן הזה שהשיח בוועדה מכוון לכך שבסופו של דבר כן יהיה הסדר שיאפשר להחיל את ההקלה הזאת גם על קרנות אחרות.

דודו לביא: לכן, שום דבר לא משתנה.

דודו לביא: אייל, זה בסדר.

אייל לב ארי: תסביר, בבקשה.

חגי בן ארזה: כאן מדובר בהוראות ייחודיות לגבי פירוק והודעה על פירוק בהתאם להסמכות שניתנו לנו בחוק, בתיקון 28.

חגי בן ארזה: זה בגלל שפירוק של קרן סל צריך להיות קצר יותר, מימוש הנכסים קל יותר, אז גם ההודעות וגם מועדי הפירוק הם קצרים יותר ממה שמופיע בחוק.

חגי בן ארזה: השלמה לדבר הזה – כלומר, אין גביה של דמי ניהול משתנים במקרה הודעת הפירוק.

אייל לב ארי: יש "ביום התחילה" צורך ב"כמשמעותו ב-31" ולא להפנות אותו לתחילתו?

חגי בן ארזה: להפנות למה?

אייל לב ארי: הנושא של "יום התחילה" – "כמשמעותו בסעיף 31 לתיקון 28".

שרה קנדלר: אתה רוצה לכתוב את התאריך?

חגי בן ארזה: "כמשמעותו בתקנה 11"?

אייל לב ארי: לכתוב את תחילת התקנות האלה כבר, או הצו – מה הולך פה?

שרה קנדלר: כי זה מפנה לתקנות האלה.

אייל לב ארי: אנחנו עושים כאן בעצם סיבוב, לא?

שרה קנדלר: נכון, אתה צודק, זה סיבוב.

חגי בן ארזה: כן, אפשר להפנות לתקנות.

שרה קנדלר: כן, "יום התחילה".

שרה קנדלר: נכון.

אייל לב ארי: 17 צריך להיות "להלן יום התחילה", ואז זה כבר יהיה זה.

שרה קנדלר: נכון.

משה גפני: אז מתי התחילה?

אייל לב ארי: 3 באוקטובר 2018.

שרה קנדלר: של התקנות האלה - 3 באוקטובר.

משה גפני: טוב, בבקשה.

אייל לב ארי: שיסביר רק, בבקשה, את הוראות המעבר.

רונן סולומון: בהוראת המעבר אני רוצה להוסיף הוראה שהיה ויש הסכם למנהל תיק השקעות לגבי תקרה להחזקה בקרן נאמנות, ובאותו תיק יש גם יחידות של תעודות סל, הוא יוכל להמשיך להחזיק את אותן תעודות הסל, שעכשיו נהפכות לקרן סל, בלי שייספר במכסה.

רונן סולומון: אני אסביר: יש הרבה פעמים הסכמים של מנהלי תיקי השקעות ל"איקס" אחוז שהוא יכול להחזיק בניהול התיק תחת קרן הנאמנות, לדוגמה 20%, ואת השאר הוא מחזיק במוצרים אחרים, כמו ניירות ערך, תעודות הסל ודומיהם.

רונן סולומון: עכשיו תעודות הסל נהפכות לקרן סל תחת סיווג קרנות נאמנות, ומה יוצא?

רונן סולומון: שאם נגיד אני, כמנהל תיק, כבר עומד בתקרה של 20%, אני נאלץ להיפטר מאותן יחידות של תעודות סל, שעכשיו הן קרן סל – שהרבה פעמים הן מוצר השקעה טוב – רק בגלל התקרה שסגרתי בהסכם עם הלקוח.

רונן סולומון: לכן צריך להוסיף בהוראת השעה שהיה וקיימים הסכמים כאלה או אחרים בין מנהל התיק ללקוחות בנוגע לתקרה, הוא יוכל להמשיך להחזיק באותן יחידות של קרן הסל מבלי שזה ייספר לו תחת אותה מכסה של קרן נאמנות.

משה גפני: תשובה?

משה גפני: אבל לפני שאתה עונה לו תסביר את הוראת המעבר.

שרה קנדלר: אבל הוא לא התייחס להוראת המעבר הזאת.

רונן סולומון: לא, אני רוצה להוסיף להוראת המעבר.

משה גפני: הוא רוצה להוסיף.

משה גפני: תסביר קודם את הוראת המעבר ולאחר מכן תתייחס למה שמר סולומון אמר.

משה גפני: אוקיי, התייחסות להערה.

חגי בן ארזה: לגבי ההוראה הזאת – זה הובא לידיעתנו בימים האחרונים, אנחנו חושבים שהמקום של זה הוא לא בהוראת המעבר כי אין סמכות לשר האוצר בתקנות האלה להתייחס להסכמים שבין לקוח מנוהל לבין מנהל תיקים.

חגי בן ארזה: אנחנו כן חושבים שהמצב הזה הוא מצב לא הגיוני.

חגי בן ארזה: אנחנו מתכוונים לפרסם חוזר לבעלי הרישיון ולתאגידים הבנקאיים, שבמסגרתו נאמר שמבחינתנו, כרגולטור, מנהל תיקים יכול לפנות ללקוח, לעדכן אותו על הרפורמה, ובמידה והלקוח לא מתנגד, לאפשר לו לחרוג מעל המגבלה של ההחזקה של קרנות נאמנות בגלל הרפורמה, בגלל ההפיכה, בכפוף לכך שבבירור הצרכים הקרוב של מנהל תיקים עם הלקוח הוא יעדכן אותו על השינוי ויערכו את ההתאמות.

רונן סולומון: רק שהחוזר ייצא פשוט לפני אוקטובר, זה הכול.

דודו לביא: בוודאי.

שרה קנדלר: ברור, כן.

משה גפני: כן, הם לא חשבו אחרת.

משה גפני: בסדר, ההערה נרשמה, התגובה שלכם מתקבלת ותפרסמו את החוזר לפני אוקטובר.

משה גפני: אנחנו עוברים לתקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים).

משה גפני: אני צריך להצביע על זה אבל אני רוצה להצביע על הכול ביחד.

משה גפני: אנחנו נצביע על זה, על שינוייו, כפי שנדון, רק נצביע בסוף על כולם יחד.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: תתחילו להתקדם מהר יותר בגלל שאני מסתכל על השעון.

חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים)(תיקון), התשע"ח–2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 59, 62(ב) ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

אייל לב ארי: תסביר את ההגדרות שמתווספות, בבקשה.

חגי בן ארזה: בעצם פירקנו את ההגדרה הקיימת "קרן אינדקס נסחרת" לשתי הגדרות נפרדות – "קרן אינדקס", שזאת קרן חוץ שהיא קרן פסיבית, היא עוקבת אחרי מדדים, ו"קרן אינדקס נסחרת", שזו קרן אינדקס שנסחרת בבורסה – בגלל שרלוונטי יותר להחיל הוראות מסוימות על כל קרנות האינדקס ולאו דווקא על הקרנות הנסחרות.

חגי בן ארזה: הוספנו את ההגדרות "קרן מקבילה" ו"קרן סל כשרה" לצורך ההסדר של "קרן סל כשרה", שנסביר עליו בהמשך, והוספנו הגדרה ל"קרן חוץ", שזה למעשה תיקון טעות של הגדרה שנמחקה ובעצם היה צריך להחזיר אותה אז הוספנו אותה כאן.

בועז נגר: רק להבין, כי לא ראיתי את הנוסח - - -

אייל לב ארי: חוזה אקדמה.

אייל לב ארי: לא קראנו את התקנות האלה בכלל, אגב.

חגי בן ארזה: כן, אז אני אסביר.

חגי בן ארזה: אנחנו בעצם מאפשרים לקרנות להחזיק שני מוצרים לא סחירים שעד עכשיו לא יכלו להחזיק אותם, שהם: "חוזה אקדמה (FORWARD)" ו"עסקת החלף שאינה במימון", שזה Unfunded Swap.

חגי בן ארזה: הרעיון הוא לאפשר גם התכסות בנגזרים וגם הגנה מפני שינויים בשיעורי מטבע באופן שהוא יותר נכון, יותר זול, יותר נכון מבחינת הקרן, ותנאים מסוימים, שאנחנו נתייחס אליהם בהמשך, כדי לוודא שהתמחור שלהם הוא נכון.

משה גפני: הלאה.

אלי בבלי: סליחה, יש לי הערה פה.

משה גפני: כן.

אלי בבלי: אלי בבלי, יושב-ראש איגוד קרנות הנאמנות.

אלי בבלי: אנחנו מבקשים למחוק את המשפט האחרון: "ולאחר שהוועדה שוכנעה כי תנאים אלו מתקיימים בעסקה".

דודו לביא: אנחנו מקבלים.

משה גפני: למה למחוק?

אלי בבלי: הגענו להסכמה עם הרשות שזה מיותר.

חגי בן ארזה: זה חוסך את הצורך באישור של הוועדה בכל עסקה ועסקה, אלא מאפשר פעולה לפי כללים שידועים מראש.

משה גפני: זה בהסכמה?

חגי בן ארזה: זה בהסכמה.

שרה קנדלר: כן.

משה גפני: בסדר, הלאה.

אייל לב ארי: תסביר רק את כל תקנה 2, את כל התיקון.

חגי בן ארזה: אנחנו מאפשרים כאן החזקה של מוצרים נוספים.

חגי בן ארזה: דיברנו על הקרן המקבילה ועל קרן הסל הכשרה, שנתייחס אליה בהמשך, על פורוורדים וסוואפים, שהם מוצרים לא סחירים שיש עליהם מגבלות שנועדו לוודא שהעסקה היא נכונה, היא טובה לקרן ומספיק בטוחה.

חגי בן ארזה: החלק האחרון שהתייחסנו אליו הוא לגבי המגבלות על החזקה של יחידות של קרן חוץ.

חגי בן ארזה: כאן הכלל הוא שצריך להתקיים אחד מהתנאים: או שיעור השכר הוא פחות מ-0.1%, או שהפרש עקיבה הוא פחות מ-0.1%, או, גם אם לא מתקיימים התנאים האלה, אם הרכישה נעשתה בהתאם לכללים שקבעה הוועדה.

חגי בן ארזה: גם כאן אנחנו לא רוצים אישור של ועדת השקעות לגבי כל עסקה אלא כללים שאפשר לפעול בהם מראש, אבל הכללים צריכים להתייחס לדברים שהתייחסנו אליהם.

חגי בן ארזה: זה לא רק תנאים לגבי הרכישה, אלא זה גם איזושהי תחזוקה שוטפת של ההחלטה הזו, גם כמוחזקים בקרן וגם צריך להתייחס לחלופות השקעה הזמינות.

חגי בן ארזה: כלומר, לבצע את ההשקעה רק לאחר שנבחנו אפשרויות השקעה שכן עומדות בתנאים של (1) ו-(2), זאת אומרת, שכר מנהל או הפרש עקיבה שלילי נמוך.

משה גפני: כן, הלאה.

אייל לב ארי: שכר מנהל או הפרש עקיבה נמוך?

חגי בן ארזה: כן, זה (1) ו-(2).

אייל לב ארי: גם זה וגם זה?

שרה קנדלר: לא.

חגי בן ארזה: צריך להתייחס לזה.

חגי בן ארזה: הכללים צריכים להתייחס לחלופות השקעה שעומדות בתנאים האלה.

אייל לב ארי: גם לזה וגם לזה?

אייל לב ארי: אני שואל בגלל ה"ו".

אייל לב ארי: ה"ו" הזה הוא "ו", או צריך להיות "או"?

חגי בן ארזה: "ו".

חגי בן ארזה: זאת אומרת, התייחסות הכללים היא גם ל-(1) וגם ל-(2), כלומר, גם לשכר וגם להפרש עקיבה.

אייל לב ארי: בסדר.

חגי בן ארזה: כן.

חגי בן ארזה: "מתקיים בהם אחד מאלה" זה (1), או (2), או (3), אבל (3) בא ומדבר גם על (1) ו-(2).

משה גפני: אוקיי.

חגי בן ארזה: זה בעצם לאפשר את אותו דבר כמו שאפשרנו בקרנות המחקות.

משה גפני: הלאה.

שרה קנדלר: אתה לא רוצה הסבר על קרן הסל הכשרה?

שרה קנדלר: היו"ר משה גפני כן, אני רוצה הסבר.

שרה קנדלר: אם תוכלו להגיד לי גם מה הייתה הבעיה ואיך היא נפתרה.

חגי בן ארזה: הבעיה שהייתה היא שבקרן הנכסים שהקרן מחזיקה בהם, הם מוחזקים בידי הנאמן לטובת בעלי היחידות.

חגי בן ארזה: יש כאן מרכיב מסוים של בעלות, או זכות קניינית, של בעלי היחידות בנכסים שהקרן מחזיקה, מה שאין בתעודות סל, שזה מוצר שהוא בעצם אג"ח, יש התחייבות של מנפיק התעודה והנכסים מוחזקים בידי מנפיק התעודה.

משה גפני: וכתוצאה מזה אז הייתה בעיה עם הריבית?

חגי בן ארזה: כתוצאה מזה אז יש בעיה עם החזקה של חברות שהן חברות שמחללות שבת או דברים שבעייתי להחזיק אותם.

חגי בן ארזה: הפתרון שמצאנו לדבר הזה - - -

משה גפני: ואז הם לא היו משקיעים בזה.

חגי בן ארזה: אז בעייתי להשקיע בהם.

חגי בן ארזה: הפתרון שמצאנו לזה הוא הקמה של קרן סל כשרה.

חגי בן ארזה: קרן סל כשרה מבצעת עסקה מול קרן סל לא כשרה אבל שעוקבת אחרי אותו מדד, באותו כיוון חשיפה ובאותה רמת מינוף, ובעצם מבצעים עסקה שהיא מעין סוואפ, עסקת החלף, על המחיר של הקרן המקבילה, זאת אומרת, על קרן הסל שהיא לא כשרה, כך שבעלי היחידות בקרן הכשרה לא מחזיקים את נכסי הבסיס, אלא מה שיש להם זה, מלבד מזומנים, זכות חוזית לקבל מהקרן השנייה את השווי של היחידה בקרן הלא כשרה.

חגי בן ארזה: לכן, יש ניתוק של הקשר הקנייני בין בעלי יחידות של הקרן הכשרה לבין הנכסים עצמם.

חגי בן ארזה: אז זה בעצם מה שמופיע כאן והנכסים שמותר להחזיק בקרן הסל הכשרה.

משה גפני: וזה מאפשר לאלה שמקפידים על זה - - -

חגי בן ארזה: מאפשר להם להחזיק קרנות סל.

משה גפני: שיוכלו ולא ישקיעו במקומות אחרים אלא ישקיעו כאן, נכון?

חגי בן ארזה: כן.

משה גפני: בגלל שלי הם אמרו שזה בסדר, שהם ישבו אתכם וזה הסתדר.

משה גפני: אמרו לי את זה כולם, גם כאלה שמחמירים יותר.

בועז נגר: אי רוצה להוסיף.

בועז נגר: אני באמת מכיר את הנושא של תעודות סל הרבה מאוד שנים.

בועז נגר: אני הראשון שהלך לקבל הכשר לזה לפני כמה שנים אצל הרבנים.

בועז נגר: הפתרון החדש הוא טוב יותר מהקיים, כי את הקיים הכשירו רובם אבל לא כולם.

בועז נגר: היו שני גופים שלא הכשירו.

בועז נגר: שלושה מתוך חמישה הכשירו.

בועז נגר: את הפתרון החדש כולם מכשירים, כך שבמצב הזה זה אפילו טוב יותר.

משה גפני: מאה אחוז, אני משבח את זה.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: ייצאו ספרים על זה, אני אומר לכם, אלה סוגיות שאני מכיר אותן היטב.

בועז נגר: אני יודע.

בועז נגר: אני אפילו קראתי אותם.

משה גפני: אני אומר, על זה ייצאו ספרים, על זה.

משה גפני: זה שיש ספרים על ריבית ועל השקעות זה – יהיו ספרים על זה.

משה גפני: יש ספרות מלאה.

משה גפני: אני למדתי בישיבה את כל הסוגיות האלה.

משה גפני: זה לא רק ריבית, זה גם ההשקעה.

משה גפני: אתה משקיע במקום שמחלל שבת, האם מותר לך להיות שותף לעניין הזה ולקבל רווחים?

משה גפני: זה חלק מהבעיה שהייתה.

משה גפני: זה לא רק ריבית, ריבית זו סוגיה אחת.

משה גפני: הלאה.

חגי בן ארזה: אם נחזור לתקנה 5 – בתקנה 5 אנחנו מחריגים את הקרן המחקה מההוראות של התקנה.

חגי בן ארזה: זה ב- (א), וב-(א1) אנחנו בעצם מחריגים את הקרן המחקה שמוחזקת בקרן מחקה משולבת קרנות.

חגי בן ארזה: הרציונל פשוט לא חל עליהן.

חגי בן ארזה: בתקנה 6, גם כאן אנחנו בעצם מחריגים - - -

אייל לב ארי: מה זה ב-5?

אייל לב ארי: על מה הטענה בתקנה 5?

דורית גילת: היא מגבלת מנפיק, אז מוסיפים גם מגבלה כזאת לגבי יחידות של קרן מחקה.

דורית גילת: זה 5.

חגי בן ארזה: כן, זה השיעור המרבי לנכסים.

חגי בן ארזה: ב-6 יש מגבלה של 15% של חשיפה למנפיק, אז המגבלה הזאת לא חלה על קרנות מחקות.

חגי בן ארזה: קרנות מחקות עוקבות אחר מדדים, לכן החשיפה שלהן לנכסים היא בלי שיקול דעת, היא בהתאם למשקל של הנייר בנכס המעקב.

חגי בן ארזה: לכן המגבלה הזאת לא רלוונטית לקרן מחקה, הוצאנו אותה.

חגי בן ארזה: זאת התקנה שעוסקת בשיעורים מרביים לנכסים לא סחירים.

חגי בן ארזה: מה שעשינו כאן – בעבר הייתה מגבלה של חמישה אחוזים בנכסים לא סחירים פלוס חמישה אחוזים בפיקדונות, הפכנו את הכול לפול אחד של עשרה אחוזים ביחד.

אייל לב ארי: שלא ישחקו בתמהיל בתוך וביניהם?

חגי בן ארזה: כן.

חגי בן ארזה: ובפנים יש אפשרות משחק יותר גדולה.

חגי בן ארזה: ולגבי קרן כספית, שכמובן שוק הכסף הוא גבוה יותר, בעצם העברנו את זה לתקנה נפרדת, שזה יהיה יותר ברור.

חגי בן ארזה: הרפים הם שונים, השיעורים הם גבוהים יותר על פיקדונות.

חגי בן ארזה: בסך הכול מדובר על 30% עם 25% פיקדונות ותעודות חוב.

חגי בן ארזה: כאן מדובר על חשיפה באמצעות סוואפים או פורוורדים, כשהכלל לגבי מניות הוא שיעור החשיפה המרבי למניות; או, אם אין שיעור כזה במדיניות השקעות, 200% מהשווי הנקי של נכסי הקרן.

חגי בן ארזה: אם מדובר בנכס שהוא לא מניות אז זה 210%.

אייל לב ארי: 110%.

חגי בן ארזה: זאת אומרת, באמצעות סוואפ או פורוורד אז 110% משווי נכסי הקרן.

חגי בן ארזה: ויש ב-(ב) אפשרות שלא יראו הפרה אם השיעור תוקן תוך הזמן שהגדרנו, שזה "תום יום חישוב המחירים השני לאחר היום", זאת אומרת, לאחר החריגה, אם יום חישוב המחירים השני עבר והם תקנו את זה תוך כדי הזמן הזה.

חגי בן ארזה: כאן מדובר על תקנה שעוסקת בשיעור מרבי ליחידות של קרן כשמדובר לא באגד.

חגי בן ארזה: גם כאן אנחנו מוציאים את קרנות הסל, למרות שהן קרנות סגורות אבל הרציונל שחל עליהן הוא רציונל של קרן פתוחה בגלל עסקאות היצירה והפדיון.

אייל לב ארי: למה חמש קרנות?

חגי בן ארזה: כי מדובר רק על מדדים ישראליים ובעינינו זה מספק בשביל לכסות את המוצרים שנדרש.

חגי בן ארזה: אנחנו לא רוצים סתם לשכפל קרנות אז היא נראית לנו מגבלה נכונה.

משה גפני: הוכנסה לתקנון האפשרות להקים קרן סל כשרה דרך חוזה ולא רק דרך העברת מימון?

איציק זקן: כן.

דודו לביא: התשובה חיובית.

משה גפני: אפשר להקים קרן סל כשרה לא דרך העברת מימון, אלא גם דרך חוזה?

דודו לביא: איציק, תתייחס.

איציק זקן: איציק זקן, מחלקת השקעות, רשות ניירות ערך.

איציק זקן: למעשה בקרן כשרה יש שתי חלופות: או לעשות את זה בדרך של עסקת החלף כשרה, או בחלופה של חוזה, הסכם סוואפ.

איציק זקן: זה כתוב בתקנון.

משה גפני: כן, זה בסדר?

דודו לביא: כן, כן.

דודו לביא: יש פה, מה שנקרא, דרגת חופש.

דודו לביא: היא לא יוצרת הכרח.

משה גפני: בסדר, מאה אחוז.

משה גפני: סיימנו את הסט הזה, נכון?

דודו לביא: כן.

משה גפני: אנחנו נצביע על זה, כפי שאמרתי בסט הקודם, עם השינויים שעליהם דיברנו.

אייל לב ארי: אז עכשיו מחירי קניה ומכירה.

משה גפני: בבקשה.

עודד פורר: כמה סטים כאלה יש?

אייל לב ארי: שמונה בסך הכול, עוד שישה.

אייל לב ארי: חלק מאוד קצרים.

שרה קנדלר: חלק יותר קצרים.

משה גפני: כן, אלה יותר קצרים.

משה גפני: בסדר בבקשה.

משה גפני: בואו נתקדם.

חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (מחירי קניה ומכירה של נכסי קרן ושווי נכסי קרן)(תיקון), התשע"ח–2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 43(ב), 46(ד) ו-(ה), 50(ב), 56(ב) ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

אייל לב ארי: תסביר, בבקשה.

חגי בן ארזה: בסעיף ההגדרות אנחנו מציגים כמה הגדרות שהן משמעותיות מבחינתנו.

חגי בן ארזה: כמה הגדרות זה הגדרות מתקנות הנכסים לגבי עסקת החלף כשרה ולגבי פורוורד וסוואפ.

חגי בן ארזה: בהגדרה "יום מסחר" אנחנו עושים כמה שינויים: השינוי הוא לגבי פסקה (5), שאומרת מתי כן אפשר להחשיב את יום המסחר, במקום ההגבלה של עשרה אחוזים של נכסים שאי אפשר לקבוע את שווים, קרן שיש בה דמי ניהול משתנים חמישה אחוזים; אנחנו מוסיפים כאן את הנושא של מטבע החוץ, שלא נקבע לו שער יציג לאותו יום; ואנחנו מוסיפים עוד התניה שאומרת שאם מדובר בקרן שיש בה דמי ניהול משתנים, ויש יותר מחמישה אחוזים של נכסים שלא ניתן לקבוע את השווי שלהם כי אין להם שער, אז הוא לא נחשב יום מסחר, גם אם מתקיימים בהם התנאים שמופיעים בפסקאות (1)–(5).

חגי בן ארזה: כלומר, אם יותר מחמישה אחוזים, זה לא נחשב יום מסחר בקרן שיש בה דמי ניהול משתנים.

חגי בן ארזה: אנחנו שינינו את המונח "מחיר ממוצע" ל"מחיר שהתפרסם", פשוט כי זה יותר מותאם, זו הגדרה קצת ארכאית, אנחנו מתאימים את זה יותר למערכות המידע של היום.

חגי בן ארזה: והוספנו את ההתייחסות לקרן מוחזקת ומחזיקה, שנדבר על זה בהמשך כשנדבר על שערוך.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: אין לכם הערות פה?

משה גפני: הלאה.

בועז נגר: שום דבר לא התווסף, נכון?

משה גפני: אם אין זה טוב, בגלל שאני רוצה להספיק.

משה גפני: כן.

אייל לב ארי: תסביר, חגי, בבקשה.

חגי בן ארזה: את מה?

אייל לב ארי: את התיקון ב-11.

חגי בן ארזה: כאן אנחנו בעצם מדברים על שערוך של קרנות שמוחזקות בקרן.

חגי בן ארזה: כאן הכלל שחל על יחידה של קרן סל שמוחזקת בקרן הוא כזה: אם מדובר בקרנות שמנוהלות בידי מנהלי קרנות שונים אז המחיר הוא כמו מחיר של נייר ערך, כלומר, לפי שער הנעילה של הנייר במסחר, של היחידה במסחר.

חגי בן ארזה: אם מדובר באותו מנהל קרן אז כך: אם מדובר בקרן מוגבלת בניירות ערך חוץ שמחזיקה בקרן בלתי מוגבלת, אז שוב אנחנו הולכים לפי שער הנעילה, כי מועד השערוך שלהן הוא שונה.

חגי בן ארזה: בקרן בלתי מוגבלת זה יום אחד אחר כך.

חגי בן ארזה: אבל אם מדובר בקרן מחזיקה ומוחזקת שבניהול אותו מנהל קרן, וזה לא קרן מוגבלת שמחזיקה בקרן בלתי מוגבלת, אז המחיר הוא לפי שווי הנכסים שמוחזקים בקרן המוחזקת, שזה שווי יותר נכון מבחינה כלכלית.

חגי בן ארזה: בגלל שיש להם את המידע הזה, אז הם יכולים להשתמש בו ולשערך לפי המחיר הזה.

משה גפני: הלאה.

אייל לב ארי: אופציות וחוזים עתידיים.

חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (אופציות, חוזים עתידיים ומכירות בחסר)(תיקון), התשע"ח–2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 59, 62, 63, 64, 79 ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

אייל לב ארי: תסביר את 4 ו-5.

אייל לב ארי: לגבי התיקון הראשון – מדד ת"א 25 לא קיים כיום ואנחנו הפכנו את ההגדרה בסעיף הגדרות ל"אופציית תיק מדד ישראלי", שזה חל על כל מדד ישראלי.

אייל לב ארי: ב', מחילים בעצם את ההוראה של 4(ב) גם על אופציות שהן חלק מחוזה סינטטי.

אייל לב ארי: זה בעצם אופציות הפוכות, שמוחזקות ביחד ובעצם מבטלות אחת את השנייה.

אייל לב ארי: אז אנחנו מאפשרים את זה לעניין ההחזקה.

אייל לב ארי: התייחסנו לזה בתקנות הנכסים, אופציות בחוזה סינטטי.

אייל לב ארי: לגבי (ב) – כאן מוגבלת החשיפה של קרן לתאגיד מסוים בזמן מכירה ב-SHORT, מכירה בחסר.

אייל לב ארי: יש שיעורים שונים לגבי כל קרן מחקה לבין קרן מחקה בחסר, שזאת קרן SHORT שהיא אמורה להשיג את עסקאות האלה.

אייל לב ארי: אז כאן אנחנו מאפשרים עד לשיעור המשקל של התאגיד, בתוספת שתי נקודות אחוז, למקסימום 25% כשמדובר בקרן מחקה בחסר.

משה גפני: כן.

חגי בן ארזה: כאן אנחנו בעצם קובעים תקופת השאלה מרבית, שהיא 30 ימים, אלא אם כן יש אפשרות לקרוא חזרה על הנייר מיד, ש"מיד" זה לא ממש מיד אלא זה היום שאחרי היום שבו ניתנה הוראת הסליקה של הנייר, לפעמים זה לא מיד באותו יום.

חגי בן ארזה: אם אפשר זה מיד, אם זה מעבר לזה, אם אין את האפשרות הזאת, אז זה עד 30 ימים.

משה גפני: מה עכשיו?

אייל לב ארי: סיווג קרנות לצורך פרסום.

חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)(תיקון), התשע"ח–2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 72(א), 73(ג1) ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, בהתייעצות עם רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

משה גפני: הלאה, יש הערות?

רונן סולומון: רק שימו לב שכתוב 2017 ולא 2018.

שרה קנדלר: כן, הקראנו.

אייל לב ארי: עסקאות באשראי?

חגי בן ארזה: כן.

חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (עסקאות באשראי ופדיון יחידות באשראי)(תיקון), התשע"ח–2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 59, 62, 63, 64, 79 ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

אייל לב ארי: נעבור להתאמת נכסים?

חגי בן ארזה: כן.

חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (תקופה להתאמת נכסי קרן למדיניות ההשקעות)(תיקון), התשע"ח–2018 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 61(ב) ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: עכשיו יש את "צו השקעות משותפות בנאמנות (מועדים קובעים לתעודות סל ההופכות ליחידות קרן)".

אייל לב ארי: תסביר על הצו רק.

חגי בן ארזה: לפי החוק, מועד התחילה של החוק, של תיקון 28, הוא ביום תחילתן של התקנות מכוחו, שזה התיקון של תקנות קרנות מחקות, אבל החוק הקודם, חוק ניירות ערך, ימשיך לחול על תעודות הסל.

חגי בן ארזה: כלומר, ההסדר הישן יחול על תעודות הסל עד למועדים הקובעים שייקבעו בצו של שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.

חגי בן ארזה: הסיבה לכך היא תפעולית.

חגי בן ארזה: זה קשה, אי אפשר להעביר, מבחינה תפעולית, את כל תעודות הסל, להפוך אותן לקרנות ביום אחד, במועד התחילה.

חגי בן ארזה: לכן אנחנו מחלקים אותן לפעימות, למועדים קובעים לפי הסוגים של נכסי המעקב של הקרנות.

חגי בן ארזה: אנחנו מדברים כרגע על 11 פעימות, שהן לפי נכסי המעקב והן קבועות בצו הזה.

חגי בן ארזה: מה שאנחנו מציעים – כרגע הניסוח הוא "ימים מיום התחילה", עשינו את זה כי לא ידענו מה יהיה יום התחילה אבל זה יכול לגרום קצת לבעיות ספירה ודברים כאלה, אז אנחנו מציעים פשוט להמיר את המועדים האלה לתאריכים, תאריכים קלנדרים זהים למה שעלה לאתר הוועדה, רק בתאריך קבוע כדי שלא יהיו טעויות בעניין הזה.

חגי בן ארזה: זה בסדר?

משה גפני: אתה מקריא את התאריכים?

משה גפני: אז תתחיל בתאריך העברי.

חגי בן ארזה: ודאי.

חגי בן ארזה: "צו השקעות משותפות בנאמנות (מועדים קובעים לתעודות סל ההופכות ליחידות קרן), התשע"ח–2018 לעניין זה, "יום התחילה" – כהגדרתו בסעיף 31 לחוק.

חגי בן ארזה: "

משה גפני: מה זה "כהגדרתו בסעיף 31 לחוק"?

שרה קנדלר: זה מה שהערתי, שאפשר לעשות את זה כמו שעשינו - - -

אייל לב ארי: זה ה-3 באוקטובר.

אייל לב ארי: יום תחילתן של התקנות כך וכך.

חגי בן ארזה: כן, אפשר.

משה גפני: לא הבנתי.

עודד פורר: ברגע שאמרת את המועדים עצמם אז אתה לא צריך לכתוב את יום התחילה.

אייל לב ארי: לא צריך את שרשרת יום התחילה לתקנות.

חגי בן ארזה: האמת היא שבכלל לא צריך את ההגדרה הזו כי הכנסנו את התאריכים.

עודד פורר: אין משמעות ליום התחילה כי נתת תאריכים קבועים.

שרה קנדלר: זהו, יש כבר תאריכים, זה לא רלוונטי.

שרה קנדלר: לא צריך.

שרה קנדלר: אין לזה שום משמעות.

אייל לב ארי: נכון, באמת אין משמעות.

אייל לב ארי: אתה צודק.

אייל לב ארי: המשמעות היא רק שיהיו 14 ימים.

משה גפני: מוחקים את זה?

שרה קנדלר: כן.

משה גפני: באמת אם יש תאריכים אז זה מיותר לגמרי.

משה גפני: מה עוד?

משה גפני: אנחנו מצביעים על כל התקנות בנפרד וגם על הצו האחרון.

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: קודם תקנות השקעות משותפות בנאמנות (קרנות מחקות), התשע"ח–2018.

משה גפני: זה הראשון?

אייל לב ארי: זה הראשון.

משה גפני: טוב, מי בעד התקנות ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים)(תיקון), התשע"ח–2018.

משה גפני: זה גם הכשרות שנמצאות שם.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (מחירי קניה ומכירה של נכסי קרן ושווי נכסי קרן)(תיקון), התשע"ח–2018.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (אופציות, חוזים עתידיים ומכירות בחסר)(תיקון), התשע"ח–2018.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)(תיקון), התשע"ח–2018.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)(תיקון), התשע"ח–2018, נתקבלו.

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (עסקאות באשראי ופדיון יחידות באשראי)(תיקון), התשע"ח–2018.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: תקנות השקעות משותפות בנאמנות (תקופה להתאמת נכסי קרן למדיניות ההשקעות)(תיקון), התשע"ח–2018.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

אייל לב ארי: צו השקעות משותפות בנאמנות (מועדים קובעים לתעודות סל ההופכות ליחידות קרן), התשע"ח–2018.

משה גפני: זה האחרון?

אייל לב ארי: כן.

משה גפני: מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: א', אני מבקש להודות לאנשי הרשות ולאלה שעסקו במלאכה של התקנות הללו.

משה גפני: אני במיוחד רוצה לשבח את שיתוף הפעולה שהיה גם לגבי הנושא של הקרנות הכשרות וגם עם הארגונים שעוסקים בעניין הזה להגיע ל-99.9% הסכמות.

משה גפני: אני מודה לכם על כך.

משה גפני: תודה רבה על התהליך הזה.

משה גפני: הישיבה נעולה.