ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 605, 2018-05-08 11:30

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום 8 במאי 2018, כ"ג באייר תשע"ח.

יעקב מרגי: על הנושא: הצעת חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ה-2015, הצעת חוק פרטית מס' 1207.

יעקב מרגי: אני לא אקרא את שמות כל חברי הכנסת המציעים, אני אסתפק במירב בן ארי ופרופ' יוסי יונה שנמצאים כאן איתנו.

יעקב מרגי: השאר, אם היה חשוב להם, היו צריכים לבוא.

מירב בן ארי: חצי מהם כבר לא בכנסת.

יעקב מרגי: זו הכנה לקריאה ראשונה.

יעקב מרגי: זכות הדיבור, בקצרה, למציעים, ולאחר מכן היועצת המשפטית של הוועדה, נציגי המשרדים והגופים השונים.

יעקב מרגי: אם ייוותר לנו זמן, נגיע גם להצבעה.

מירב בן ארי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על הדיון הזה.

מירב בן ארי: החוק הזה מ-2015, יושב קרוב לשלוש שנים ומתבשל עם עצמו.

יעקב מרגי: אני חייב לומר לפרוטוקול שאנחנו דנים גם בהצעת חוק של חבר הכנסת אורן חזן שנבצר ממנו להיות בדיון מהסיבות הידועות.

יעקב מרגי: אנחנו נקיים הצבעה גם על הצעת החוק שלו.

יעקב מרגי: אנחנו נצמיד את ההצעות.

מירב בן ארי: הצעת החוק הזאת היא מ-2015 והיא יושבת ומחכה שהמל"ג, ור"ה, ול"מ, ור"מ - - -

יעקב מרגי: את יוצאת מתוך הנחה שהצופים שלנו בבית יודעים מה זה ור"ה, ול"מ וור"מ.

מירב בן ארי: לא משנה, האוניברסיטאות, מכללות, יבואו וייתנו איזושהי תוכנית – שמעתי שוור"ה קראו לזה מתווה – לתת את הנקודות זיכוי.

מירב בן ארי: חשוב לומר שהתחלנו עם מעורבות חברתית ואנחנו מתעסקים כמובן גם במילואים.

מירב בן ארי: יש לומר שמאז ועד היום – אני לא שוללת – יש כל מיני צעדים קטנים, מאוד חמודים, אבל אנחנו לא רואים שום שינוי משמעותי בתחום הזה.

מירב בן ארי: הוצאתי מחקר – אני מניחה שיוצג כאן – על המעורבות של הסטודנטים בפעילות חברתית.

מירב בן ארי: אני אגיד בקצרה שבמחקר שהוצאתי, שהוא ממש up to date לאפריל 2018, ממש מחקר מעודכן.

מירב בן ארי: בדקנו את המעורבות החברתית של הסטודנטים.

מירב בן ארי: רציתי לעשות פרצוף מופתע, אבל אתה יודע שזה לא עובד לי, ולא הופתעתי לגלות שהמעורבות החברתית של הסטודנטים היא נמוכה מאוד.

מירב בן ארי: באופן תמוה דווקא המכללות הלא מתוקצבות, שבהן סטודנטים לא מקבלים כלום ממדינת ישראל, הרבה יותר מעורבות חברתית, כמובן שהמילואים מוכרים.

מירב בן ארי: בכלל, פעילות חברתית של סטודנטים, חזקה ומשמעותית, היא הרבה יותר בקרב מכללות לא מתוקצבות, למרות שהסטודנטים לא מקבלים שום דבר מהמדינה, להפך – הכל על חשבונם.

מירב בן ארי: אני שמחה, כי בשבוע שעבר, הפלא ופלא, יום לפני הדיון שבוטל – אגב, לא בגללי, אלא בגלל חבר הכנסת חזן, שבכלל נצמד להצעה הזאת.

מירב בן ארי: לא משנה, ספגתי את העלבון והמשכתי בדרכי – ביום שני, ב-ynet ןבכך בתקשורת פורסמה הודעה של ור"ה שפתאום נזכרו שאנשי המילואים קיימים והנה הם הולכים להציג מתווה.

מירב בן ארי: מה במתווה?

מירב בן ארי: איך זה יעבוד?

מירב בן ארי: למה זה לא מעוגן בסעיף 19 לחוק זכויות הסטודנט ששם זה אמור להיות?

מירב בן ארי: אני לא מדברת על תקנות.

מירב בן ארי: מה שראיתי בפרסום, ואומרים שבמקרה הזה הפרסום נכון, שיש מתווה.

מירב בן ארי: אז קודם כול, ור"ה, ברכות על המתווה, לפחות עשיתם את זה, כי לגבי המכללות בכלל אל נשמע קול, ואין עונה, כאילו במכללות לא קיימים סטודנטים.

מירב בן ארי: אני מצטערת קצת על הציניות, אבל בוקר טוב, מילואימניקים קיימים כבר שנים, מילואימניקים עושים את זה מתוך חובה ולא כי אמרו להם.

מירב בן ארי: הם מחויבים לעזוב את הלימודים ומחויבים לפעול, אבל לא במצווה או בזכות.

מירב בן ארי: לכן אני אשמח לשמוע על המתווה, אבל אני חושבת שהאירוע הכי חמור פה זה שלא שמענו כלום, ואני בעסק הזה כבר שלוש שנים - שלוש שנים.

מירב בן ארי: לא תגידו שאין לי סבלנות, ומי מהמל"ג שמכיר אותי יודע שיש לי סבלנות – איפה המכללות המתוקצבות?

מירב בן ארי: איפה איבדנו אותן בדרך?

מירב בן ארי: האם במכללות המתוקצבות לא מבינים את העניין?

מירב בן ארי: אני רוצה לומר לכם משהו – עזבו את הממ"מ, שאני מציעה לכולכם לקרוא ולהבין כמה שהפרצוף של הסטודנטים קצת עלוב - - -

יעקב מרגי: למה פרצוף עלוב?

מירב בן ארי: עלוב, התנדבות עלובה.

מירב בן ארי: אתה הולך להתנדבות של 2%?

מירב בן ארי: מה קרה?

מירב בן ארי: במדינות אחרות הסטודנטים מרימים את כל המדינה.

רועי פולקמן: בארץ קשה להיות סטודנט.

מירב בן ארי: גם אני הייתי סטודנטית.

יעקב מרגי: גם עובד, גם לומד, לפעמים גם הורה.

מירב בן ארי: גם אני עבדתי בשלוש עבודות, מלצרתי את חיי, אבל הייתי יו"ר אגודת סטודנטים.

יעקב מרגי: אבל כולם מירב בן ארי?

מירב בן ארי: לא קשור.

מירב בן ארי: אז לא צריך להיות יו"ר אגודה, אבל פעם בתואר תעשה משהו אחד למען הקהילה.

מירב בן ארי: אתם יודעים מה, לא חייבנו, אלא רק רוצים שהמכללה תיתן את הפלטפורמה, תגיד להם שיש עמותות נהדרות, צאו להתנדב.

מירב בן ארי: אף אחד לא בא עם אקדח לרקה ואומר לסטודנט להתנדב, אבל למה אי אפשר לעשות בקמפוס יריד של יומיים-שלושה ולהגיד איזה עמותות, שילכו והמכללה תיתן שתי נקודות.

מירב בן ארי: אתה בא וקורא – ותקראו את המחקר של הממ"מ – עד כמה המוסד אכפת לו, עד כמה הוא מעורב, ואתה מגלה שאוניברסיטת בר אילן למשל - - -

יעקב מרגי: תגידי, את רוצה לחוקק היום?

יעקב מרגי: זה רק דברי פתיחה, תשאירי משהו לממ"מ.

מירב בן ארי: יש לי עוד דקה.

מירב בן ארי: ביום שפגשתי את המל"ג אמרתי להם: תביאו תוכנית לקידום, לכו תגידו למכללות, לאוניברסיטאות המתוקצבות, שאנחנו הולכים להעיף את העניין של מעורבות חברתית.

מירב בן ארי: ואז אתם יכולים לראות את העניין של השינוי התקציבי, שיש לומר לחיוב – כי שמו להם כסף – אבל לצערי העסק לא מתקדם.

מירב בן ארי: אני מקווה מאוד שלא נצטרך בסוף חוק, אבל אני מצטערת, אני כבר שלוש שנים.

יעקב מרגי: אני שומע צלילים שוויתרת על הצעת החוק?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אני בן אדם שיודע לעבוד בשיתוף.

יעקב מרגי: אורן חזן לא יוותר על הצעת החוק.

מירב בן ארי: אל תפתח את זה בכלל.

מירב בן ארי: אורן חזן, זה שהוא נצמד - - -

יעקב מרגי: אני חייב לומר לפרוטוקול כשיש לו הצעת חוק עצמאית.

מירב בן ארי: אני אגיד לפרוטוקול שהוא נצמד.

מירב בן ארי: את כל העבודה מול המשרדים אני עשיתי.

מירב בן ארי: עם כל הכבוד, מעטים המקומות שבהם אני לוקחת קרדיט.

יעקב מרגי: עומדת לו הזכות לבקש לחוקק את החוק.

יעקב מרגי: אם תחזרי אחורה, הוא יחוקק.

מירב בן ארי: סליחה, אני באתי לחוקק את החוק.

מירב בן ארי: אל תתבלבל.

מירב בן ארי: אני פשוט אומרת שבהיסטוריה שלי עם העניין, כשהבאתי את החוק, אמרו לי נעשה תוכנית.

מירב בן ארי: לא, אין תוכנית, חזרנו לוועדת החינוך.

יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, חשבתי שבתחילת הדיון אני צריך להגיד גילוי נאות, גם אני חתום על החוק הזה - -

יעקב מרגי: מסתבר שאותי לא החתימו, חשבו שאני משתייך למפלגה לא ציונית.

יוסי יונה: - - אבל אתה הצגת את זה.

יוסי יונה: אני חייב לומר שיש לי בעיה, וזה קורה לנו חברי הכנסת עם חוקים שגם אנחנו חתומים עליהם.

יוסי יונה: אני אנמק את דבריי, אדוני, באופן הקצר ביותר.

יעקב מרגי: במסגרת הגילוי הנאות אני אומר שפעמיים הוצאתי מכתב למזכירות הכנסת למשוך את חתימתי מחוקים שלא שמתי לב לעומק הדברים.

יוסי יונה: זה קורה וזה בסדר.

יוסי יונה: לגופו של עניין, אדוני היושב-ראש, בוא נאמר שמתן נק"ז – נקודות זכות - הן על שירות מילואים והן על פעילות חברתית, בוודאי שיש לזה הצדקה מלאה, מוסרית, חברתית, אזרחית, שאנחנו נעניק לסטודנטים נקודות זיכוי על מילואים וכן על פעילות חברתית-קהילתית.

יוסי יונה: ועדיין, ועדיין, המון פעמים אנחנו מביאים את הצעות החוק הללו, מעלים ומניחים לפתחה של הכנסת, כמין שוט שבאמצעותו אנחנו רוצים לדרבן את המוסדות שיכולים לעשות את העבודה ללא חקיקה ראשית.

יעקב מרגי: אבל קורה לנו בחיים שלפעמים אנחנו מספרים בלוף ומאמינים בו.

יוסי יונה: כן, זה נכון, גם זו תופעה אנושית מאוד ידועה ורווחת לצערנו.

יוסי יונה: בכל אופן, אדוני היושב-ראש, אז גם במקרה הזה אני חושב שבסופו של יום זו היתה הכוונה, שוור"ה והמל"ג יאמצו את ההצעה הזאת ויעשו את עבודתם.

יוסי יונה: ממה שהבנתי, הן מוור"ה והן ממל"ג, שאכן קיימת הנכונות הזאת.

יוסי יונה: אגב, אני מסכים עם מירב שהם קרטעו והתבוששו עד שהם התחילו לזוז.

יוסי יונה: בכל אופן, הם מתחילים לזוז.

מירב בן ארי: לא, הם לא.

יוסי יונה: מונח איזשהו מסמך לפניי שבו ישנה נכונות או אפילו תוכנית ליישם את זה בתשע"ט.

מירב בן ארי: בסדר, שמענו על זה.

יוסי יונה: המסמך נמצא פה והוא רשמי ואני מתאר לעצמי שאף אחד לא כתב אותו מתוך רצון להוליך שולל ולשקר.

יוסי יונה: המסמך קיים כאן והוא מונח לפניכם.

יוסי יונה: לכן, אדוני, זה הטיעון הראשון – אם המוסדות הללו, הם כשלעצמם מתכוונים ליישם את מה שרצינו לעשות באמצעות השוט שלנו, הבה נניח להם לעשות זאת.

יוסי יונה: נקודה שנייה, אדוני היושב-ראש, אני חושש – וזה טיעון כללי יותר – שהצעות חוק פרטיות שכאלה, ואני אפילו יכול להביא ציטוטים מדבריה של שרת המשפטים, שבדרך כלל מגלה רתיעה ממה שהיא מכנה "גידול אינפלציוני בהצעות חוק פרטיות" והיא טוענת שהרבה פעמים הצעות החוק הללו הן יותר בשביל יחסי ציבור ועוד כהנה וכהנה.

יוסי יונה: לכן מתמיהה אותי הנכונות וההתלהבות המאוד רבה במקרה של משרד החינוך להעביר את החוק הזה, מה גם ששר החינוך הוא ראש המל"ג.

יוסי יונה: כלומר, אם הוא היה רוצה לא היה צריך את הצעת החוק הזאת, לא צריך הצעת חוק ראשית - - -

יעקב מרגי: החופש האקדמי מונע.

יוסי יונה: יפה.

יוסי יונה: לכן, וזו הטענה הנוספת, אדוני היושב-ראש, אני מסתכל על הצעות חוק בהקשר פוליטי, בהקשר פרלמנטרי מסוים, וההקשר - - -

יעקב מרגי: הבנת את מירב, מה שהיא האיצה בי?

יוסי יונה: בסדר.

יוסי יונה: היא לקחה את זמנה לדבר ואני הקשבתי בהנאה צרופה לדבריה, הגם שלא הסכמתי לחלוטין לדבריה.

יוסי יונה: שוררת בינינו ידידות מופלאה, אבל עדיין זה לא אומר שאנחנו מסכימים על כל הדברים.

יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, ההשגה הנוספת שאני רוצה להעלות כאן בדיון היא שיש פה הקשר, וזה שאנחנו רואים מעורבות גדולה מדי של הכנסת בפעילות – בין אם ניסו לכרסם ביכולתו של בג"ץ לפעול, בין אם הרצון הזה למנות סמנכ"לים במשרדי ממשלה ללא מכרזים ועוד דברים כאלה ואחרים - - -

רועי פולקמן: אתמול זה נדחה.

יוסי יונה: אני שמח לשמוע שזה נדחה, אבל עדיין האקלים שבו אנחנו נמצאים זה שיש כרסום ביכולת של גופים עצמאיים או כרסום באוטונומיה שלהם לפעול.

יעקב מרגי: ולסיכום.

יעקב מרגי: ..

יוסי יונה: אני מסכם, אדוני.

יוסי יונה: גילוי נאות, אני שייך לאוניברסיטת בן-גוריון ואני גאה מאוד על השתייכותי לאקדמיה הישראלית, ואני גם חרד לה, כמו שהתנגדנו בזמנו לקוד האתי ואנחנו מתנגדים לכל פעילות שיש בה משום פגיעה באוטונומיה של האקדמיה הישראלית, כי היא מפארת את צביון מדינת ישראל בכל העולם, ודווקא בגלל שהיא אוטונומית, בגלל שהיא יודעת לפעול, גם כאשר נופלים פה ושם בבעיות.

יוסי יונה: על סמך הטיעונים הללו שאני מעלה כאן, וחשבתי שמירב – בין אם היתה פליטת פה ובין אם היתה אי-הבנה – שקלה לרגע קט את האפשרות שאנחנו נניח להצעת החוק הזאת.

יוסי יונה: נמצאים כאן הנציגים של האקדמיה הישראלית שאומרים לנו: חבר'ה, אנחנו מוכנים לעשות את הדבר הזה.

יוסי יונה: את אמרת שאת יותר מאשר ששה לשיתוף פעולה פורה איתם, אז הנה יש לך הזדמנות על הבימה הזאת, ולמה אנחנו צריכים לעשות את זה.

יוסי יונה: התוכן של הצעת החוק הזאת הוא באמת חיובי וטוב - - -

יעקב מרגי: אתה יודע מה מקומם אותי, חבר הכנסת יוסי יונה, שהיו כאן דיונים בסוגיה הזאת וכל עוד הצעת החוק לא היתה בקנה ולא על השולחן, גם הגישה של מי שרוצה היום לומר שייכתב נוהל ויש נוהל וחסידים של הנוהל וכו', היו אפאטיים ואפילו פסיביים.

יוסי יונה: לכן ציינתי, אדוני היושב-ראש - - -

יעקב מרגי: זה החשש שלנו.

יעקב מרגי: אני לא חתמתי על הצעת החוק, אבל החשש שלי שגם אם חברי הכנסת ירצו להסיר את הצעת החוק מסדר היום ויסתפקו בנוהל, עדיין ראשי אותם גופים אקדמיים, ראשי האוניברסיטאות והמכללות, חלקם הגדול יהיו פסיביים ולא יעשו זאת מחשש שמא יבולע להם מגופים כאלה ואחרים.

יוסי יונה: נקודה אחרונה – כמו שאמרתי, הצעת החוק באה מבחינתי כשוט, ואם השוט עובד, אני לא צריך להפעיל אותו.

מירב בן ארי: אבל הוא לא עובד.

יוסי יונה: גברתי, הרי אם אנחנו מעבירים את החוק יש את התהליך של התקנת תקנות.

יוסי יונה: אחד הדברים שהכי מאפיינים את הפעילות של בני אדם היא שלא חושבים על התוצאות הלא צפויות של הפעולה שלהם.

יוסי יונה: מאוד יכול להיות, גם שרוצים לעשות דבר טוב, הרי שהתוצאות הלא צפויות יכולות דווקא להביא לדחייה של היישום.

יוסי יונה: לכן אני חושב שהמל"ג, אם ניתן לו את האופציה, היישום יהיה יותר מהר.

מירב בן ארי: אני חייבת להזכיר שב-27 ביוני 2017 היה כאן דיון בניהול שלך על אנשי המילואים, אני מקריאה מהדוח שלי: יישום הנחיות כללי המל"ג בנושא סטודנטים לציון יום ההוקרה למערך המילואים.

מירב בן ארי: בסיכום הדיון התייחס יו"ר הוועדה מספר פעמים לנושא, דרש מהמל"ג לשנות את סעיף 11(ג) – אני לא צריכה תקנות – ומעתה לחייב את כל המוסדות להכיר בפעילות חברתית כנקודות זיכוי בשירות מילואים.

מירב בן ארי: כמה זמן עבר מאז?

מירב בן ארי: כמעט שנה.

מירב בן ארי: מה קרה?

מירב בן ארי: כלום לא קרה.

יעקב מרגי: אין לי ספק, אמרתי זאת.

יעקב מרגי: ברשותכם, סקירה קצרה מעידו, עורך המחקר.

עידו אבגר: כאמור, ערכנו מחקר לבקשתה של חברת הכנסת מירב בן ארי, שניסה להבין קצת מה קורה בשטח בתחום הזה של התנדבות סטודנטים, בדגש על התנדבות שמקנה נקודות זכות אקדמיות.

עידו אבגר: ניכר שקורה לא מעט ויש מגוון דרכים למעורבות חברתית.

עידו אבגר: אפשר לחלק את זה לשני ענפים מרכזיים – יש פעילויות שיש להן אופי אקדמי, למשל קורסים שמשלבים עשייה חברתית, בעצם קורסים אקדמיים שיש להם איזשהו אספקט של עבודה בקהילה, עשייה חברתית בקהילה, שקשורה לנושא האקדמי של הקורס; ענף שני, פעילויות שלא קשורות באופן ישיר לתחום האקדמי, למשל תוכניות להתנדבות סטודנטים שמקנות נקודות זכות אקדמיות שבהן התמקדנו כאמור.

עידו אבגר: פנינו לרוב המוסדות האקדמיים בארץ, כל האוניברסיטאות, כל המכללות האקדמיות שמתוקצבות ומאוגדות בוור"מ – ועד ראשי המכללות – ועוד מכללות להכשרת מורים ומכללות לא מתוקצבות.

עידו אבגר: קיבלנו תשובות מ-25 מוסדות.

עידו אבגר: בערך חצי מהם ציינו שהם לא מאפשרים תוכניות של קבלת נקודת זכות תמורת התנדבות, אבל רובם ציינו שהם כן מציעים קורסים שמשלבים עשייה חברתית.

עידו אבגר: 12 מוסדות השיבו שהם מאפשרים תוכניות שכאלה, לעתים לצד קורסים כאלה שמשלבים עשייה חברתית.

עידו אבגר: אני אציין שבמוסדות האלה יש אוניברסיטה אחת, שש מכללות מתוקצבות וכל חמש המכללות הלא מתוקצבות שפנינו אליהן.

עידו אבגר: זו כמובן אינה רשימה ממצה, אנחנו יודעים לפחות על עוד אוניברסיטה אחת שמאפשרת שלא ענתה לנו, לכן זה מדגם לא בהכרח מייצג, אבל מדגם.

יעקב מרגי: הוא לא מייצג, אבל הוא מצביע על מגמה.

עידו אבגר: 25 מוסדות זה לא מעט בארץ.

עידו אבגר: ברוב המוסדות האלה מתאפשר לסטודנטים לתואר ראשון לצבור שתי נקודות זכות תמורת שתי שעות התנדבות שבועיות במהלך שנת לימודים אחת.

עידו אבגר: שעתיים בשבוע שווה שתי נקודות זכות.

עידו אבגר: זה בדרך כלל בעמותות וארגונים שעובדים עם ילדים, עם קשישים, עם אוכלוסיות מוחלשות ודברים כאלה.

עידו אבגר: רק מוסד אקדמי אחד מחייב השתתפות של סטודנטים בפרויקטים כאלה ולכן כל הסטודנטים בו עושים זאת.

עידו אבגר: במוסדות שלא מחייבים, ביקשנו לדעת כמה סטודנטים משתתפים.

עידו אבגר: זה נע בין כמה עשרות לכמה מאות.

עידו אבגר: גודל המוסדות מאוד מאוד משתנה אז קצת קשה לעשות מזה סטטיסטיקה.

עידו אבגר: מעט מוסדות התייחסו לאחוזים, מדובר על בין שני אחוזים לעשרה אחוזים.

עידו אבגר: אני מדגיש, מדובר רק על תוכניות של נקודות זכות תמורת התנדבות, זה לא התנדבות תמורת מלגה או קורסים שווה עשייה וכו'.

פרופ' ברק מדינה: אבל זה גם לא כולל בלי נקודות זכות.

עידו אבגר: נכון, זה גם לא כולל התנדבויות.

עידו אבגר: זה לא כולל שום התנדבות אחרת.

עידו אבגר: כאמור, המספרים האלה מתייחסים אך ורק להתנדבות תמורת נקודות זכות.

עידו אבגר: במסמך יש גם עמדות של חלק מהצדדים.

עידו אבגר: הצדדים פה והם יכולים להביע את עמדתם יותר טוב מאשר במסמך ולכן אני אסיים פה.

יעקב מרגי: נתחיל עם המל"ג.

יעל טור כספא: ות"ת ומל"ג מאוד מעודדות פעילות חברתית ושירות מילואים.

יעל טור כספא: בנושא של פעילות חברתית יש תוכניות גם למלגות - - -

מירב בן ארי: אל תכניסי את המלגות לדיון בכלל.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי לדיון.

יעל טור כספא: יש גם את מלגות פר"ח.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי לדיון.

יעל טור כספא: אני רוצה להציג על מה אנחנו מדברים.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי לדיון.

יעקב מרגי: סליחה, מותר לה לתת סקירה.

יעקב מרגי: תוך כדי הסקירה, כמובן שזה לא יהיה העיקר, תיכנסי לנקודה.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי בכלל.

יעקב מרגי: אבל זה תהליך של דיון.

מירב בן ארי: ואני אגיד שזה לא רלוונטי.

יעל טור כספא: לגבי שירות מילואים, מכוח חוק זכויות הסטודנט מל"ג התקינה תקנות, קבעה כללים מאוד מרחיבים לגבי התאמות שמקבלים סטודנטים בשירות מילואים.

יעל טור כספא: רק לאחרונה עשינו תיקון מאוד משמעותי לגבי שירות בתקופת חירום ולסטודנטים הורים שבני הזוג שלהם משרתים במילואים.

יעל טור כספא: נעשה תיקון מאוד מרחיב שהעניק התאמות רבות לסטודנטים בשירות מילואים, כך שמל"ג וות"ת מאוד מעודדות את שני התחומים האלה.

מירב בן ארי: מה את עושה כדי לעודד?

יעל טור כספא: במסגרת הכללים שלנו לשירות מילואים מל"ג וות"ת גם מאפשרות למוסדות להשכלה גבוהה להעניק שתי נקודות זכות גם עבור שירות מילואים וגם עבור פעילות חברתית.

יעקב מרגי: מאפשרות.

מירב בן ארי: מאפשרות.

מירב בן ארי: אומרות להם: סבבה, לכו על זה.

מירב בן ארי: ב-2004 יצאה הנחיה של מל"ג לעידוד מעורבות חברתית.

מירב בן ארי: ב-2004, לפני 14 שנה.

מירב בן ארי: לפני 14 שנה יצאה הנחיה של מל"ג לעידוד מעורבות חברתית.

מירב בן ארי: 2004, לא לפני שנתיים.

מירב בן ארי: עברו 14 שנה, מה עשיתם?

מירב בן ארי: מה עשיתם כדי שסטודנט היום יקבל פלטפורמה, ייכנס בשנה א' לתוכנית - - -

יעקב מרגי: הם לא יכולים לענות לך כי את לא מאפשרת להם.

מירב בן ארי: לא, כי הם לא נותנים תשובות.

מירב בן ארי: מעודדים.

מירב בן ארי: נו, אז תנו את זה למעודדות במשחק כדורגל.

מירב בן ארי: אני רוצה לדעת על כל הפעילויות שהם עושים בתוכנית.

מירב בן ארי: אתה מבין ששלוש שנים כבר יוצרות אצלי תסכול.

מירב בן ארי: שלוש נשים, מרגי, זה לא צחוק.

יעל טור כספא: לאחרונה הנושא של נקודות זכות קודם על ידינו למול המוסדות להשכלה גבוהה, בין היתר בעקבות ישיבות ושיחות שקיימנו עם חברת הכנסת מירב בן ארי.

יעל טור כספא: היתה גם פנייה אישית של יו"ר ות"ת למול ור"ה וור"מ וקיבלנו מכתבים והתחייבויות מטעם ור"ה וור"מ, אני אשמח להקריא גם את המכתבים האלה.

יעל טור כספא: בכל מקרה, ועד ראשי האוניברסיטאות מתחייב מטעם האוניברסיטאות שהם כן יקבעו קריטריונים שבמסגרתם יוכרו נקודות זכות אקדמיות עבור שירות מילואים ועבור פעילות חברתית.

יעל טור כספא: אני רוצה לציין שבאוניברסיטאות נמצאים מספר גדול של סטודנטים ואנחנו חושבים שזה צעד מאוד משמעותי.

מירב בן ארי: בגלל זה רק שתי אוניברסיטאות נותנות נקודות זכות למילואימניקים.

יעל טור כספא: כל האוניברסיטאות התחייבו לכך.

יעל טור כספא: מטעם המכללות המתוקצבות, מרבית המכללות המתוקצבות אכן עושות את זה כבר היום.

יעל טור כספא: מרבית – אני מדברת על יותר מ-15 מכללות שעושות את זה כבר היום.

יעל טור כספא: אני מדברת על המוסדות המתוקצבים.

יעל טור כספא: גם המכללות המתוקצבות מתחייבות לעודד את זה.

מירב בן ארי: די כבר עם העידוד הזה.

מירב בן ארי: מה, אתם חבורה של מעודדות?

מירב בן ארי: מה הסיפור?

יעקב מרגי: לפני רגע שאלת אותה מה אתם עושים כדי לעודד.

מירב בן ארי: מה זה העידוד?

מירב בן ארי: היא אומרת לי שהיא עדיין מעודדת.

מירב בן ארי: לא מספיק לי חבורת המעודדות הזאת.

יעקב מרגי: לכן קיבלת על עצמך לחוקק, נכון?

מירב בן ארי: תני לי משהו חוץ מעידוד.

מירב בן ארי: תני לי הנחיות של הנהלה, שהוריתם לאוניברסיטאות, למכללות.

מירב בן ארי: מעודדים.

יעקב מרגי: אני מבקש שבסקירה תגידו, את או מי מטעמכם, למה כל מה שאתם עושים והוא חיובי, לא יכול להיות בחקיקה.

יעקב מרגי: תשכנעי אותנו למה לא בחקיקה.

יעל טור כספא: אנחנו חושבים שלחייב מוסדות להשכלה גבוהה, להבדיל מהתאמות כמו צילומים, סיוע בשיעורים, כל מיני דברים אחרים שאנחנו עושים עבור מילואימניקים למשל, אנחנו חושבים שלחייב להעניק נקודות זכות אקדמאיות, כלומר לוותר על לימודים אקדמיים ולהעניק נקודות זכות כחובה מטעם המחוקק, זה מהווה סכנה על העצמאות האקדמית של המוסדות להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: לכן אנחנו חושבים שהדרך הנכונה היא, גם מבחינה מעשית, ואנחנו גם חושבים שבשטח, אם ייתנו תקופה למוסדות להשכלה גבוהה ליישם את זה, למשל לראות אם בשנה הקרובה המוסדות להשכלה גבוהה אכן מקיימים שינוי כזה ועומדים בזה, אנחנו חושבים שזו הדרך הנכונה לפתור את זה.

יעל טור כספא: גם חברת הכנסת בן ארי הסכימה בשיחות איתנו שהיא תהיה מוכנה שאם נראה שזה אכן קורה במוסדות להשכלה גבוהה, גם מבחינתה אין מניעה לעשות את זה מתוקף תקנה ולא מתוך חקיקה.

יעל טור כספא: אנחנו חושבים שלאור המכתבים של ועד ראשי האוניברסיטאות וועד ראשי המכללות המתוקצבות צריך לתת עוד זמן למוסדות להשכלה גבוהה לראות אם הם עומדים בהתחייבויות שלהם.

מירב בן ארי: ראינו את ור"ה, ראינו את המכתב, אבל איפה המכתב של המכללות?

קריאה: הנה, אנחנו מעבירים אותו.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד למכתב של ראשי המכללות, אני לא מוכן לקרוא אותו עכשיו.

יעקב מרגי: הדיון נמצא על סדר יום הוועדה עוד מהדיון שבוטל, כבר מלפני שבועיים, וראשי המכללות יכלו להתכבד ולשלוח לנו את העמדה שלהם.

יעקב מרגי: כשוות"ת-מל"ג רוצה לקדם משהו שנוגע להם בקצה-קצה השמאלי של הכנף של המכללות, הם יודעים לבוא בעצמם לישיבות איתנו ולנסות לשכנע אותנו.

יעקב מרגי: אני מפרש את ההתנהגות שלהם – אני מפרש אותה, נאמר לי – ואת חוסר העניין שלהם להשתתף בדיון זה משום שהם אפאטיים.

יעקב מרגי: אם זה יעבור, הם יישמו; לא יעבור – לא יישמו.

יעקב מרגי: כך בהבנה שלי, בגיל שלי, למדתי באוניברסיטה של החיים, כך אני מתרגם את זה.

יעקב מרגי: הנה, אמרתי את זה לפרוטוקול.

יעקב מרגי: אני מבין, בלי לקרוא – כי הם לא ראויים שאני אקרא את המכתב מעכשיו לעכשיו – ולכן אני אומר להם בצורה חד משמעית: הבנתי מהם שהם אפאטיים - יעבור – יעבור; לא יעבור – לא יעבור.

יעקב מרגי: הם ימשיכו להתנהל.

יעקב מרגי: לכן מגיע המחוקק.

יעקב מרגי: תקשיבו טוב, אנחנו מרביצים תורה בנוער שלנו, בחברה שלנו, ציונות, התנדבות, שירות.

יעקב מרגי: גם המצב שבו היום נקודות זכות על התנדבות בפועל מוענקות יותר מאשר לשירות מילואים, מעיד על משהו.

יעקב מרגי: אם הייתי רואה שגם להתנדבות אין ערך בהשכלה הגבוהה וגם שם אין נקודות זכות, לא היתה לי שום מוטיבציה וערך החופש האקדמי וויתור על שעות הוראה אקדמיות, וכל הדברים האלה שאני לא מזלזל בהם – אבל חבל שזה לא הולך כחוט השני, בהתמדה, לכל הסוגיות שעומדות על הפרק.

יעקב מרגי: תמונת המצב לא מראה ולכן נולד הרציונל לחוקק.

יעקב מרגי: ניסינו, רמזנו – אתם מכירים את האמירה לא רצו אותי שרת, קיבלו אותי מנכ"ל.

יעקב מרגי: זה מה שקורה פה עכשיו ואנחנו חוזרים על כך פעם אחר פעם: מוסדות שלא יודעים להסדיר והם אפאטיים ולא מסדירים - - - מעבר לזה, מעבר לאי-עשייה – יש ערך.

יעקב מרגי: מה לעשות, אנחנו במדינה שהאתגרים שלה רבים.

יעקב מרגי: לא ייתכן שערך השירות נמצא רק בשירות לכל, כשאני נמצא שם.

יעקב מרגי: שירות לכל בהקשר של גייס אוכלוסיות שנעדרות באחוזים מהתרומה לחברה או מהגיוס.

יעקב מרגי: ערך הגיוס נשאר עדיין ערך גיוס לכל החברה הישראלית, בכל אופן לרובם, ואנחנו רוצים להטמיע את זה גם בחלקי אוכלוסיה אחרים, לדוגמה בשירות לאומי, שירות אזרחי.

יעקב מרגי: יש לנו קבוצה קטנה יחסית שנושאת על גבה את נטל המילואים.

יעקב מרגי: רבותי, זה לא כמו בתקופות שלנו ששירות מילואים היה ללכת לעשות עבודות דחק.

יעקב מרגי: היתה איוולת, כי איש מילואים שמשתכר פי עשרה מהמשכורת הממוצעת במשק היה יושב ומקפל דגמ"חים ובסוף הביטוח הלאומי מעביר למעסיק שלו סכומי עתק.

יעקב מרגי: היום קיבלו קצת שכל והיום זה באמת מילואים, מילואים אמיתיים.

יעקב מרגי: לוקחים את האנשים האלה שיכולים בצ'יק להשתחרר מהמילואים והם לא משתחררים, הולכים ונושאים בנטל.

יעקב מרגי: רבותי, שעתיים שבועיות במשך שנה – לתת נקודת זכות למילואים.

יעקב מרגי: ממי אנחנו חוששים?

יעקב מרגי: מארגונים כאלה שאומרים שאנחנו מיליטריסטיים?

יעקב מרגי: מה לעשות, אנחנו מדינה עם אתגרים.

יעקב מרגי: אז אני אומר ומבקש, במצב רגיל לא הייתי מחוקק את החוק הזה, הייתי נשען על הטענה – תסלחו לי על הביטוי, שאני לא אוהב להשתמש בו – של חופש אקדמי.

יעקב מרגי: החופש האקדמי זה לא תנאי קבלה.

יעקב מרגי: החופש האקדמי זה לא אם לתת נקודות זכות או לא לתת נקודות זכות.

יעקב מרגי: החופש האקדמי זה איפה שהדיון הציבורי האמיתי של החברה הישראלית מתקיים, שלא ייגע לתכני הלימוד.

יעקב מרגי: שם, כן, אני חסיד שלו.

יעקב מרגי: אבל מכאן להיתלות באיזה מסמר רעוע בקיר ולומר שזו פגיעה בחופש האקדמי, יש פה אמירה מתגרה של ראשי האוניברסיטאות.

יעקב מרגי: אם לא, החוק הזה לא היה נולד.

יעקב מרגי: אני אומר לך, מירב, גם אם תוותרי עליו, אני אעודד את אורן חזן לחוקק את החוק שלו.

מירב בן ארי: אני מסכימה איתך במאה אחוז.

מירב בן ארי: אני לא ויתרתי על כלום.

יעקב מרגי: אני מצטער שלא שמתי לב ולא חתמתי על החוק הזה.

יעקב מרגי: אני אומר שלא יקרה כלום לראשי האוניברסיטאות והמכללות שיהיה חוק שיחייב אותם, למי שרוצה לקבל נקודות זכות על שירות מילואים, לתת אותן.

יעקב מרגי: כולה שתי נקודות זכות.

יעקב מרגי: כמה מטלות יש על הסטודנטים, אז זה פתאום, פה אנחנו מדקדקים.

מירב בן ארי: - - -

יעקב מרגי: גם פה את מפריעה לי?

מירב בן ארי: לא, אני רק מחזקת.

יעקב מרגי: לא, אל תפריעי לי.

יעקב מרגי: אני אומר דברים בקיצוניות, אפילו בפתוס שלא אופייני לי, כדי להתגרות ולהביא לדיון אנשים שיביעו עמדה סותרת.

יעקב מרגי: אני אומר: מדקדקים באיכה ומזלזלים בהלכות שבת.

יעקב מרגי: לא מעניינת אותם השבת.

יעקב מרגי: מי שאמר את הפתגם התלמודי הזה יש לו ערך לשבת.

יעקב מרגי: הם מדקדקים באיכה, שכולה זה מנהג של פעם בשנה, מנהגי אבלות, ומזלזלים בהלכות החשובות.

יעקב מרגי: זה בדיוק מה שקורה פה.

יעקב מרגי: רבותי, אפשר לקיים דיון מעמיק על החופש האקדמי ואיך הדיון הציבורי בחברה הישראלית לא מחלחל ולא משפיע על התכנים.

יעקב מרגי: אז אנא.

יעקב מרגי: זו התרומה שלי לדיון.

יעקב מרגי: פרופ' ברק מדינה, בבקשה, אדוני.

פרופ' ברק מדינה: אני הרקטור של האוניברסיטה העברית, פרופ' למשפטים.

פרופ' ברק מדינה: אני מייצג כאן גם את ור"ה.

פרופ' ברק מדינה: אני רוצה להגיד שלושה דברים: אחד, ביחס לממצאים של הממ"מ, ובהקשר הזה אני מבקש להסתייג באופן התקיף ביותר שאני יכול מהדברים שאמרה חברת הכנסת בן ארי בעניין הסטודנטים; הדבר השני יהיה בעניין הפסיביות של המוסדות; הדבר השלישי לגבי למה לא לחוקק.

פרופ' ברק מדינה: הדבר הראשון, לגבי הממ"מ – אני מבקש להסתייג בצורה החריפה ביותר שאפשר מהקביעה שרק שני אחוז מהסטודנטים מתנדבים.

פרופ' ברק מדינה: זה לא הממצא של הממ"מ וזו לא המציאות.

פרופ' ברק מדינה: הסטודנטים בכל האוניברסיטאות והמכללות בישראל הם החלוץ בהתנדבות.

פרופ' ברק מדינה: עשרות רבות של אחוזים מהם מתנדבים.

פרופ' ברק מדינה: הממצא שנמצא בממ"מ - - -

יעקב מרגי: יש לך נתון סטטיסטי מוכח אחר?

יעקב מרגי: בבקשה, תשים אותו.

יעקב מרגי: אני מכבד אותך ואני מתחבר אליך.

יעקב מרגי: אתה יודע מה, אני בא מהדרום ואני יודע מה התרומה של הסטודנטים לבאר שבע, אני יודע מה התרומה של סטודנטים מספיר, אבל אין לי להישען אלא על מחקר שנעשה ויש לי.

יעקב מרגי: יש לך אחר שסותר?

יעקב מרגי: שים לי אותו על השולחן.

פרופ' ברק מדינה: הממצא של הממ"מ מוכיח בדיוק ההפך ממה שמבקשים לעשות כאן.

פרופ' ברק מדינה: הממצא של הממ"מ אמר שבמוסדות האלה שיש בהם נקודות זכות בגין התנדבות, כמה סטודנטים בחרו להתנדב דרך נקודות הזכות האלה.

פרופ' ברק מדינה: זה 2%.

מירב בן ארי: כמה ידעו שהם יכולים?

פרופ' ברק מדינה: מה זאת אומרת - - -

מירב בן ארי: אתה מהאוניברסיטה העברית.

מירב בן ארי: כמה סטודנטים אצלכם?

פרופ' ברק מדינה: התשובה היא חד-משמעית.

פרופ' ברק מדינה: א', אנחנו יודעים כמה סטודנטים מתנדבים במסגרת פר"ח.

מירב בן ארי: עזוב אותי מפר"ח, זו מלגת התנדבות.

מירב בן ארי: בפר"ח מקבלים כסף.

מירב בן ארי: כמה סטודנטים יש בעברית?

פרופ' ברק מדינה: באוניברסיטה העברית יש כ-11,000 סטודנטים לתואר ראשון.

מירב בן ארי: איזה אחוז מהם מתנדבים לא במסגרת מלגה?

פרופ' ברק מדינה: אני אומר עוד פעם, אנחנו לא עושים סקר מדויק כדי לדעת כמה מתנדבים וכמה לא מתנדבים.

פרופ' ברק מדינה: אבל אנחנו יודעים מתוך פעילות התנדבות שמספרים לנו עליהן, כי הם עושים את זה מרצונם, שמדובר ביותר מ-50% מהסטודנטים.

מירב בן ארי: המחקר של הממ"מ - - -

פרופ' ברק מדינה: הוא לא סותר את זה.

יעקב מרגי: הוא לא סותר.

יעקב מרגי: הוא סותר את ההבנה שלך על דוח הממ"מ.

מירב בן ארי: למה לא להביא נתון לוועדה שמחכה שלוש שנים לחוק?

פרופ' ברק מדינה: לא ביקשת נתון כזה.

מירב בן ארי: מה זה לא ביקשת?

מירב בן ארי: אתה הרקטור של האוניברסיטה העברית ואתה אומר לי יש לנו התנדבות, אני שומע על פעילויות.

מירב בן ארי: יופי, גם אצלי אני שומעת על פעילויות, אבל אני לא יודעת כמה מתנדבים.

פרופ' ברק מדינה: רציתי רק לומר לגבי הממ"מ שלא נכון שהנתון של הממ"מ אומר שיש מעט מתנדבים.

יעקב מרגי: הבנו, נשמע את ההבהרה של הממ"מ.

פרופ' ברק מדינה: זה אומר הפוך, נקודות הזכות האלה זה לא התמריץ לסטודנטים להתנדב.

פרופ' ברק מדינה: הנקודה השנייה היא למה האוניברסיטאות נהגו עד היום כמו שנהגו – בהקשר הזה יש הבדל בין הטכניון ואוניברסיטת חיפה שאימצו כבר לפני עשר שנים הסדר של הכרה בנקודות זכות למשרתי מילואים ואחרים לא.

פרופ' ברק מדינה: הם לא עשו את זה כי הם היו פסיביים, הם לא עשו את זה כי הם היו עסוקים בדברים אחרים.

יעקב מרגי: אנחנו שואלים על אלה שלא עשו.

מירב בן ארי: למה בעברית לא נותנים נקודות זכות?

פרופ' ברק מדינה: התשובה היא שבאוניברסיטה העברית ובאוניברסיטאות האחרות דנו בסוגיה הזאת בעבר וחשבנו שזו טעות.

פרופ' ברק מדינה: למה חשבנו שזו טעות?

מירב בן ארי: אני רק אומרת שזו טעות.

פרופ' ברק מדינה: מותר לחשוב אחרת, לא?

פרופ' ברק מדינה: אנחנו עדיין מדינה דמוקרטית.

פרופ' ברק מדינה: אמרתי שהאוניברסיטאות האחרות חשבו שזו טעות.

פרופ' ברק מדינה: למה הן חשבו שזו טעות לתת נקודות זכות על התנדבות חברתית כזאת או אחרת או על שירות מילואים?

פרופ' ברק מדינה: יש לזה שורה של נימוקים, בין היתר הנימוקים היו מהסוג של "אנחנו לא נדע איך להגדיר מה זו פעילות חברתית מוכרת ומה זה לא, אנחנו נכנסים לכל מיני פינות, אם ארגון פוליטי כזה או אחר זה התנדבות או לא, אם שירות מילואים חד-יומי או ממושך.

יעקב מרגי: אתה יודע מה?

יעקב מרגי: אני מתחבר.

יעקב מרגי: אני מתחבר למה שאתה אומר, אבל לא ראיתי שהמוסדות להשכלה גבוהה נמנעים בבמות שבאמת טעונות, בסוגיות שבאמת טעונות, נמנעות מלהיות שם.

יעקב מרגי: להפך, הן מתנדבות ואומרות שזה הפלורליזם שלנו, זה החופש האקדמי ואנחנו נותנים חופש ביטוי.

יעקב מרגי: נפלתם עם אדם שיודע לשנות את דעתו, אבל הוא לא מפספס כלום באוזן.

יעקב מרגי: הוא לא מפספס, כל מה שאומרים לו הוא קולט.

פרופ' ברק מדינה: אבל הנה הנקודה השלישית.

פרופ' ברק מדינה: האוניברסיטאות שינו את דעתן.

פרופ' ברק מדינה: כמו שיושב-ראש הוועדה יכול לשנות את דעתו, גם האוניברסיטאות הצליחו לשנות את דעתן.

יעקב מרגי: ש...

מירב בן ארי: עם המכתב הזה בשבוע שעבר.

פרופ' ברק מדינה: לא, זה לא מהשבוע שעבר.

יעקב מרגי: רגע, אני רוצה שהוא יאמר הכל לפרוטוקול.

פרופ' ברק מדינה: לא חשוב התאריך.

פרופ' ברק מדינה: אני חושב שיוזמי הצעת החוק הזאת יכולים לזקוף לזכותם הצלחה מסחררת.

פרופ' ברק מדינה: זה לא מובן מאליו.

פרופ' ברק מדינה: שלוש שנים האוניברסיטאות לא היו פסיביות, היו אקטיביות נגד, זו לא סתם פסיביות, והן השתכנעו שיש מקום לשנות עמדה.

פרופ' ברק מדינה: הן השתכנעו בזה.

פרופ' ברק מדינה: זה הישג שלא צריך לזלזל בו ויש מחיר לחוקק את זה כחוק.

מירב בן ארי: אז איך אתה הולך לעשות את זה?

מירב בן ארי: הנה, אני אתך.

מירב בן ארי: השתכנעת, אמרת שאתה הולך לעשות את זה.

מירב בן ארי: איך אתה עושה את זה?

פרופ' ברק מדינה: אז זו התשובה החשובה, למה לא בחוק.

מירב בן ארי: עזוב, תגיד איך אתה הולך לעשות את זה אצלך במוסד.

מירב בן ארי: עזוב את החוק.

פרופ' ברק מדינה: תכף אני אגיד את זה.

פרופ' ברק מדינה: הסיבה שהאוניברסיטאות נקטו בגישה הזאת ושהן מתנגדות לחוק הזה היא שלא ור"ה החליט, זה לא שמל"ג החליטה, אלא כל אוניברסיטה מחליטה לעצמה.

פרופ' ברק מדינה: כל אוניברסיטה קבעה לעצמה את הכללים שנראו לה מתאימים.

פרופ' ברק מדינה: הן כולן מיישרות קו עם העיקרון הזה שמי שמשרת במילואים ומי שמבצע פעילות חברתית יקבל על כך נקודות זכות.

יעקב מרגי: אם בחוק ייכתב שכל מוסד להשכלה גבוהה יהיה רשאי לקבוע את הכללים למתן אותן נקודות זכות.

יעקב מרגי: מה הבעיה?

יעקב מרגי: נצמדתי לרציונל של החופש האקדמי שלך, תגיד לי למה?

יעקב מרגי: אני יו"ר ועדת החינוך, אני חי מהטראומה של משרד החינוך שהוא אנטי חקיקה.

יעקב מרגי: זה המשרד הכי פחות מחוקק.

יעקב מרגי: יש לו חוזר מנכ"ל, ראיתם את הפונטים שלו, איך הוא כתוב?

יעקב מרגי: הפונטים של חוזר מנכ"ל – מגרה אותי לקרוא את זה כמו איזה ספר שעוסק בדברים - - -

יהודית גידלי: ספר הטלפונים.

יעקב מרגי: היטבת לבטא.

יעקב מרגי: לא חקיקה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לקדש את המושג הזה "לא חקיקה".

יעקב מרגי: אני מוכן לקדש את החופש האקדמי ואני נצמד עכשיו לרציונל שלך, צמוד לרעיון של החופש האקדמי, לאפשר לכל מוסד אקדמי לקבוע את הכללים למתן נקודות זכות.

יעקב מרגי: למה לא חקיקה?

יעקב מרגי: תסביר לי.

פרופ' ברק מדינה: הסיבה הבסיסית ללמה לא חקיקה היא שאם אתה כופה על מוסד לעשות את זה לא מתוך - - -

יעקב מרגי: לשקול.

יעקב מרגי: אני כופה אותו לשקול את הדרך איך לתת.

פרופ' ברק מדינה: אתה כופה עליו את התוצאה.

יעקב מרגי: כן, את התוצאה אני כופה.

פרופ' ברק מדינה: החשש הוא שברגע שאין הסכמה פנימית של המוסד הוא ימצא כל מיני דרכים.

פרופ' ברק מדינה: למשל, אני אגלה בסוד, אתה נותן פטור של שתי נ"ז, אני מגדיל את תוכנית הלימודים בשתי נ"ז.

פרופ' ברק מדינה: מה תעשה לי?

פרופ' ברק מדינה: הרי אין תקרה כמה נ"זים אתה צריך כדי להשלים תואר, אתה יכול להגדיל אותן.

יעקב מרגי: אני לא נכנס לך לזה.

יעקב מרגי: תוסיף.

פרופ' ברק מדינה: לא, אנחנו לא רוצים לרמות אחד את השני.

יעקב מרגי: תעשה מה שאתה רוצה.

יעקב מרגי: אני מצפה ממך שאתה תעשה מה שטוב לרמתה של ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.

יעקב מרגי: מה לעשות, אנחנו נבחרי ציבור, אנחנו מסתכלים על התמונה הכוללת.

יעקב מרגי: רק לפני כשבועיים הופץ סרטון ברשת של בחורה ישראלית, פעילה באיזה ארגון, שקוראת לחייל: אתה חייל בצבא הטרור.

יעקב מרגי: היום אנחנו במלחמה, ומה לעשות, יש קבוצה שקוראת תיגר על ערך השירות בצבא ואנחנו מגינים על כך.

יעקב מרגי: לכן, אם אחת הדרכים היא לחוקק ולדקדק לך בקצה הכנף השמאלית, במכה קטנה, במושג הזה של החופש האקדמי, המחיר שווה.

יעקב מרגי: בכוונה אני מתבטא כך.

מירב בן ארי: אדוני היושב-ראש, זה מאוד חשוב - - -

יעקב מרגי: תגידי, את רוצה פרוטוקול ערוך שנגיד שהצבענו בעד, נגד.

מירב בן ארי: ממש לא.

מירב בן ארי: יש פה גוף חשוב שנותן סקירה.

מירב בן ארי: די, שמענו - - -

יעקב מרגי: יש פה דיון מעמיק.

מירב בן ארי: אבל אי אפשר לעשות את זה, יש פה עוד אנשים.

יוסי יונה: מירב, תרשי לי.

יוסי יונה: את מתערבת בכל שיחה וגורמת לדיון להתארך ולהתארך, אבל כשמישהו אחר רוצה לדבר את רוצה להפסיק אותו.

יעקב מרגי: אתה זיהית תכונה שמוטבעת במירב.

פרופ' ברק מדינה: אני חושב שאנחנו צריכים להתייחס לחקיקה כאל המוצא האחרון שיש להגיע אליו, אם אין ברירה.

פרופ' ברק מדינה: לחקיקה יש מחיר.

פרופ' ברק מדינה: חקיקה היא דבר שאנחנו רוצים להימנע ממנו ככל האפשר כשמדובר בתחום שיש לו רגולטור כמו מל"ג, שיש בו חשיבות עליונה לעצמאות.

פרופ' ברק מדינה: אם יש צורך בזה, אם המוסדות היו נגד ואתם חושבים שהם טועים, צריך את זה.

יעקב מרגי: הבהרת את עמדתך.

יעקב מרגי: לא שמענו את הכלה, לא שמענו את פי הנערה - התאחדות הסטודנטים.

יעקב מרגי: יכול להיות שאתם לא רוצים את זה.

30696: אני שמח להיות הכלה.

יעקב מרגי: אתה רוצה להיות החתן?

יעקב מרגי: אין לי בעיה.

יעקב מרגי: אנחנו בתקופה שמדברים הרבה על השוויון המגדרי, העצמה מגדרית.

יוסי יונה: גם המושגים של חתן וכלה התבלבלו בימינו.

30696: אני מניח, כמו בדרך כלל בדיונים פה, אני אשתדל לתת עמדה שיחסית מאזנת בין הצדדים.

30696: קודם כול, כהרגלה של מירב, היא מצליחה להביא אותנו לדיונים בנקודות הכי משמעותיות.

30696: כהרגלה של מירב, היא גוררת אותנו, בצדק, להתעסק בנקודות הכי קריטיות של מערכת ההשכלה הגבוהה.

30696: בהקשר הזה השילוב, גם של כל מה שקשור למעורבות חברתית וגם של מילואים, וטוב שכך, ומשתמשת נכון בכלים הפרלמנטריים כדי לגרור את המערכת למקומות הרלוונטיים.

30696: בתוך הדבר הזה, אני מרגיש שזה כמעט מיותר להסביר כמה אנחנו, בהתאחדות, עסוקים יום-יום גם בלקדם את עולם המעורבות החברתית וגם כל מה שקשור להקלות ולהטבות ולהתייחסות אחרת למילואימניקים.

30696: בהמשך אני גם ארחיב מה קורה בפועל.

30696: חשוב לי להגיד – בכובע נוסף שלי אני גם חבר במועצה להשכלה גבוהה – שצריך מאוד להיזהר, כתפיסה.

30696: אני מבין אותך כשאתה כועס, וקשה לשמוע - - -

יעקב מרגי: אני כעסתי?

יעקב מרגי: היום אני הכי ידידותי.

30696: ללא ספק היום אתה עדין יחסית.

30696: אני אומר רק שלא אהבת לשמוע, וגם לי זה קורה הרבה, את השימוש בחופש האקדמי - - -

יעקב מרגי: זה מונח יותר.

יעקב מרגי: לא אהבתי את השימוש בחופש האקדמי בכל דבר, לשווא.

יעקב מרגי: אני נגד נשיאת שמו של החופש האקדמי לשווא ובסוגיות שזה לא קשור.

יוסי יונה: אל תישא את שם השם לשווא.

יעקב מרגי: גם האלוהים, כשמדברים עליו בלשון אנושי, אנחנו עושים לו האנשה כדי להמחיש וזה מותר.

יעקב מרגי: השאלנו מושג.

30696: אני חושב שדווקא בסיטואציה הזאת כן חשוב לנו לזכור שהתפקיד של המל"ג זה לא לכפות, בעיקרון כמה שפחות דברים על המוסדות להשכלה גבוהה.

30696: רק לפני כמה זמן היינו בסוגיה שקשורה לקוד האתי והעמדה הזאת שלי היתה מאוד נחרצת, ואני גם שמח שהצלחנו לשנות איך יגיע החוק.

30696: בסופו של דבר המל"ג צריכה מאוד מאוד להיזהר מלכפות על המוסדות האקדמיים לעשות דברים, כי בסופו של דבר, כשאנחנו יודעים ששר החינוך הוא יו"ר המל"ג, וזה לא משנה מיהו שר החינוך, לאורך כל רצף ההיסטוריה, צריך כמה שפחות לייצר התערבויות של חקיקה.

יעקב מרגי: גם חברי המועצה הוכיחו לנו שלא משנה איזה יו"ר מל"ג יש או איזה שר ומאיזה מפלגה, הם לא סופרים אותו.

יעקב מרגי: בהיסטוריה שלהם הם הצליחו להוכיח לנו את זה.

יעקב מרגי: טוב שכך.

יעקב מרגי: אני לא מלין, טוב שכך.

30696: את זה אתה אמרת.

30696: אני חושב שהסיטואציה שקורית פה היא בדיוק האיזון הנכון.

30696: מירב דחפה רחוק - - -

יעקב מרגי: אם הייתם יודעים כמה ראשי המל"ג היו להם תוכניות על המועצה להשכלה גבוהה וכבשו את נבואתם, הייתם מצדדים במה שאמרתי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אבל זה לא לדיון כרגע.

30696: אני חושב שיש פה בדיוק את האיזון הנכון - מירב דחפה לחקיקה ועכשיו כולם מבינים שאי אפשר להתעלם משני ההקשרים.

יעקב מרגי: והמסקנה?

30696: אני אומר בכנות שצריך לברך את ור"ה כשמגיע להם, ובמקרה הזה מגיע להם, כי הם התכנסו מהר והבינו שצריך לעשות התאמות.

30696: כמו שאמר ברק, אני חושב שזה הישג אדיר.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לחוקק חוק שיחול רק ול"מ וור"מ ולא על ור"ה.

30696: לא, בסדר גמור.

30696: תפקידנו – ואני לוקח את זה על אחריותי.

30696: אני אומר בכנות, לא עשיתי את זה עד כה כי לא הבנתי שהבעיה היא במכללות, שבמקרה הזה לא עשו את תפקידן.

30696: גם אני לוקח על עצמי ללחוץ עליהן.

30696: אני חושב שכולנו צריכים לעשות את זה.

30696: מירב, אני אומר גם לך.

30696: בסוף, כשאנחנו מדברים על מילואימניקים וגם על מעורבות חברתית, אני חושב שהתפקיד העיקרי שלנו זה לגרום גם למילואים להיות בדרג משמעותי יותר בחברה שלנו וגם למעורבות חברתית.

30696: הדיון שעוסק ומתמקד אך ורק בנקודות זכות הוא חסר את שאר הדברים שמילואימניקים צריכים, ושם יש עולם שלם של הקלות.

30696: שווה להתעסק גם בזה.

יעקב מרגי: אני אוהב את זה שאתם משתמשים בטיעון הזה בהרבה דברים שאתם רוצים להכניס.

30696: אבל זה קריטי.

30696: יעל אמרה קודם המל"ג, וזה בסדר, אני חלק ממנו - - -

יעקב מרגי: תביא לי את הרשימה, אני אוסיף את זה לחוק.

30696: עשינו את זה, ועשינו הרבה שינויים.

תהילה תנעמי: אני מרשות הצעירים במשרד לשוויון חברתי.

תהילה תנעמי: הרשות מעודדת מעורבות חברתית ואנחנו לגמרי בעד.

תהילה תנעמי: אני מדברת גם בתור רשות הצעירים וגם כסטודנטית לתואר ראשון.

יעקב מרגי: מה העמדה שלכם?

תהילה תנעמי: כמובן שאני בעד לחוקק את החוק.

תהילה תנעמי: שני דברים: קודם כול, אנחנו לא חושבים שזה מסכן את האקדמיה, מסיבה פשוטה שהיום איזשהו פער בין ההשכלה לתעסוקה ומיומנויות רבות של סטודנטים.

תהילה תנעמי: אני חושבת שזה לגמרי יתרום, גם כמי שפעילה ומעורבת חברתית בוועד הסטודנטים בשירות המדינה, אני יכולה להגיד שהמיומנויות שאני רוכשת שם לא משתוות למה שיש לי באקדמיה.

תהילה תנעמי: זה מאוד תיאורטי, ופה זה פרקטי.

תהילה תנעמי: בנוסף לזה, לרשות הצעירים מגיעים קולות של צעירים שאומרים שאין מי שמנגיש להם את המעורבות החברתית.

תהילה תנעמי: בדרך כלל, מה שקורה שזה יותר במקומות של פעילות של קבוצות מנהיגים.

תהילה תנעמי: ברגע שזה יהיה בתוך האקדמיה ודרך החוק, זו תהיה פלטפורמה שמגיעה ליותר סטודנטים ולא רק בקבוצות של מנהיגים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: רבקה ודמני, בבקשה.

רבקה ודמני: אני חברת מל"ג וחברת ות"ת ואני עומדת בראש הוועדה לחינוך, הוראה, מדעי הרוח והאומנויות במל"ג.

רבקה ודמני: ראשית, אני רוצה להתייחס לסקר שביצעתם.

רבקה ודמני: אני חושבת שהסקר הזה לא מלא, כי אני לפחות יודעת שבמכללות להכשרת מורים המעורבות החברתית והקהילתית היא חלק מחובות הסטודנטים וזה לא בא לידי ביטוי בדברים שאמרת.

רבקה ודמני: אני יכולה לתת דוגמה אישית, כשהייתי נשיאת מכללה וזה היה בשנות האלפיים, הדבר הראשון שעשיתי זה לחשוף את הסטודנטים, לא באמצעות חוק ולא באמצעות חקיקה, אלא באמצעות צורך של חיבור ללימודים האקדמיים שלהם להיות פעילים חברתיים.

רבקה ודמני: אני יכולה היום להוכיח – וזה בהמשך לדיון הקודם שהיה לנו על איחודי מכללות.

רבקה ודמני: אני התאחדתי עם מכללה גדולה שנקראת מכללת סמינר הקיבוצים ואין היום סטודנט במכללת סמינר הקיבוצים שהוא לא מעורב חברתית וקהילתית.

רבקה ודמני: אז הסקר הזה טעון בדיקה.

רבקה ודמני: דבר שני, כחברת מל"ג-ות"ת, אני רוצה לומר לכם שהמל"ג החליטה לאפשר למוסדות להעניק שתי נקודות זכות עבור פעילות חברתית.

רבקה ודמני: זו היתה החלטה של מל"ג.

רבקה ודמני: אני חושבת שאנחנו נמצאים בתהליך, וכאן אני מתחברת לפרופ' ברק מדינה, שהתחיל לחלחל בכל המוסדות ואנחנו לא צריכים לעשות את זה בכפייה.

רבקה ודמני: אני חושבת שתפקיד המל"ג היום זה לוודא מול המוסדות שמאפשרים פעילות חברתית ואנחנו צריכים לחכות – שנה – ולקבל דיווח מהמוסדות ונראה שינוי מהותי בתום שנה.

רבקה ודמני: אני מוכנה לקחת את הדבר הזה למל"ג ולהציע שהמל"ג תפנה לכל המוסדות - - -

יעקב מרגי: זו שאלה שאני רוצה להפנות למירב.

רבקה ודמני: אנחנו יכולים לפנות לכל המוסדות ובתום שנה לקבל דיווח, ואתם תראו שיש פה שינוי מהותי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הבהרה של הממ"מ.

עידו אבגר: חשוב לי להבהיר לצורך הדיון והפרוטוקול, שלא יהיו אי-הבנות.

עידו אבגר: כפי שאמרתי, בדקנו אך ורק תוכניות של התנדבות תמורת נקודות זכות.

עידו אבגר: לא בדקנו את כלל תוכניות ההתנדבות ולכן הנתונים שלי לא מתייחסים אליהן.

עידו אבגר: לגבי התוכניות האלה הבאתי נתונים וציינתי שאלה נתונים חלקיים וגם עליהם קשה להסתמך, בגלל שיש הבדלים משמעותיים בגודל של המוסדות.

עידו אבגר: בעצם רק ארבעה מוסדות נתנו לנו נתונים שאפשר להבין מהם אחוז השתתפות.

עידו אבגר: כל הנתונים האלה, כפי שציינתי ואני מדגיש שוב, הם מוגבלים ומתייחסים אך ורק להתנדבות תמורת נקודות זכות ולא לכלל פעולות ההתנדבות של סטודנטים שהן מגוונות ורבות.

תום ניסני: אני מתנועת אם תרצו.

תום ניסני: עוד בסוף השנה שעברה עשינו מחקר מקיף בכל המוסדות על תמונת המצב סביב נקודות זכות למילואים.

תום ניסני: הממצאים הם: 16 מתוך 63 מוסדות הכירו בשירות מילואים כמזכה בנקודות זכות כלשהן; 47 מוסדות לא הכירו בזה בכלל; שתיים מתוך תשע אוניברסיטאות – כרגע זה כבר שלוש, כי בתחילת שנה זו גם אוניברסיטת אריאל הכירה בשירות מילואים; מספר השעות הנדרשות למשרת מילואים כדי להיות זכאי לשתי נקודות הוא 525 בממוצע בשנה, כאשר לשתי נקודות זכות בגין מעורבות חברתית נדרשות 38.5 שעות בממוצע.

תום ניסני: זה פער עצום של אלפי אחוזים.

יעקב מרגי: תסביר שוב, לא הבנתי.

תום ניסני: כדי להיות זכאי לנקודות זכות על מעורבות חברתית נדרשות שעות מסוימות.

יעקב מרגי: למה?

תום ניסני: כדי להיות זכאי לאותן נקודות זכות.

יעקב מרגי: כמה שעות התנדבות צריך?

תום ניסני: בממוצע 38.5 שעות לשנה לסטודנט.

תום ניסני: אלה השעות שהוחלט, בממוצע, במוסדות שאנחנו בדקנו, שהם כל המוסדות שציינתי.

תום ניסני: לעומת זאת, במילואים, בממוצע, מספר השעות הוא 525 שעות במילואים.

מירב בן ארי: ההשוואה לא רלוונטית בכלל, כי מדובר על יום מילואים ואלה שעות אחרות.

יעקב מרגי: אבל אני צריך לידיעה, אני לא בא להשוות.

יעקב מרגי: מירב, את לא המבינה היחידה בדיון.

מירב בן ארי: אבל אני יכולה להעיר הערה.

יעקב מרגי: אבל אחרי שאני אקבל את התשובה.

יעקב מרגי: לא קיבלתי תשובה.

יעקב מרגי: תום, אתה מציג את הנתונים וכשאתה מדבר על 525 שעות במילואים, אתה מתייחס ל-24 של יום מילואים?

תום ניסני: נכון, בוודאי.

יעקב מרגי: לפחות תיתן את הנתון בצורה אובייקטיבית.

יעקב מרגי: כשאתה מחלק את ה-500 שעות ל-24 שעות, כמה ימי מילואים?

יהודית גידלי: 22 ימים.

תום ניסני: במוסדות יש חוסר אחידות בימי המילואים הנדרשים לנקודות זכות.

תום ניסני: זה נע מעשרה ימים לא רצופים עד 21 ברצף, שזה מספרים אסטרונומיים שהרבה מילואימניקים לא עומדים בהם.

תום ניסני: יש חוסר אחידות בדרישה לימים רצופים ומצטברים, זה משתנה בין מספר ימים רצופים בסמסטר, עד 70 ימים.

יעקב מרגי: זה מה שקורה היום.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע על הנוהל שהם רוצים להציע.

תום ניסני: חשוב להגיד שבזמן שנקודות הזכות הפשוטות האלה למילואימניקים, שהם נדרשים מכוח החובה, הם נשלחים למילואים האלה ולא עושים את זה בהתנדבות, וכולם יודעים את הפגיעה הקשה בלימודים שלהם, הדבר הזה לא קורה – באותו זמן באוניברסיטה העברית לצורך העניין, ויש לנו כאן פרסומים שהוצאו דרך האגודה ודרך האוניברסיטה, מקבלים שתי נקודות זכות על נבחרת הניווט של האוניברסיטה העברית, על נבחרת הספורט של האגודה.

תום ניסני: מקבלים שתי נקודות זכות על השתתפות בנבחרות האלה.

תום ניסני: בבר אילן יש פרויקט מעורבות חברתית בהיקף של 60 שעות שנתיות והיא מעניקה זכאות לפטור משתי נקודות זכות.

תום ניסני: במקומות האלה למילואימניקים אין נקודות זכות בכלל.

תום ניסני: בהמלצות שלנו: קודם כול, הפרדה בין שירות מילואים לבין מעורבות חברתית.

תום ניסני: אלה שני דברים שונים שצריך לדבר עליהם בנפרד; במוסדות שכן נותנים היום נקודות זכות צריך להוריד את השעות הנדרשות למשרת המילואים כדי לקבל את אותן נקודות.

תום ניסני: אם אנחנו משווים את זה למה שנדרש בנקודות זכות למעורבות חברתית, אין בכלל פרופורציות; קידום חקיקה או תקנה ברורה של המל"ג שלא תשאיר מקום לספק ומחייבת זכות למשרת מילואים לנקודות זכות אקדמיות על פי רף מינימלי של ימי שירות, ללא קשר לשאלה אם המוסד מכיר בפעילות חברתית או לא.

מירב בן ארי: מצד אחד אתה אומר תפרידו, מצד שני אתה משווה את אותן שעות של מעורבות למילואים.

תום ניסני: זו השוואה מתבקשת.

מירב בן ארי: ממש לא מתבקשת, אדוני.

מירב בן ארי: יום מילואים זה יום מילואים ומעורבות חברתית היא מעורבות חברתית.

מירב בן ארי: אני אעיר עוד משהו, למרות שאני גם בעד המילואים וגם בעד המעורבות, אבל עם כל הכבוד, בפרופורציות הנכונות.

מירב בן ארי: עם כל הכבוד לאנשי המילואים, ויש לי הרבה כבוד, בסוף לשבת ארבע שעות עם נוער בסיכון ולהכין איתם שיעורי בית, אלה שני אתגרים שונים אל מול האתגר של המילואים שהוא שונה לחלוטין, מורכב אף הוא, אבל לא רלוונטי.

מירב בן ארי: אתה לוקח תפוח ומנגו, שני דברים שונים לחלוטין, ואומר לכולם ששניהם אותו הדבר.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי.

מירב בן ארי: הדבר החשוב הוא זה שהצגת בהתחלה, וזה סופר חשוב ולכן התעקשתי על זכותך לדבר, זה העניין שבסוף יש היום רק 16 מוסדות מתוך 63 שנותנים נקודות זכות למילואימניקים, וזו תעודת עניות לחברה הישראלית.

יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, אני נתלה בדבריך קודם.

יוסי יונה: שימו לב למציאות שהיא די מוזרה, ואתה ציינת אותה.

יוסי יונה: משרד החינוך נמנע, כמעט באופן עיקש, להעביר חוקים.

יוסי יונה: אתה יודע איזה בעיות יש לנו כשאנחנו רוצים להעביר חוקים באמת חשובים.

יעקב מרגי: אבל מידי פעם אנחנו מצליחים.

יוסי יונה: התל"ן, הגבלות על תשלומי הורים.

יוסי יונה: אנחנו לא מצליחים ולו מילימטר אחד.

יוסי יונה: והנה פה, כאשר גם שר החינוך הוא ראש המל"ג, והוא יכול להבטיח שהדבר הזה יקרה בלי חקיקה, דווקא כאן, דווקא במקרה הספציפי הזה, אנחנו נדרשים לחקיקה.

יוסי יונה: לכן אני גם פונה אלייך, חברתי מירב בן ארי, שעם כעסך הגואה, ועם כעסו המדוד של יושב-ראש הוועדה - - -

יעקב מרגי: כעסתי?

יעקב מרגי: אמרתי את הדברים בפאתוס.

מירב בן ארי: יש, יש בך גם - - -

יעקב מרגי: כעסתי עלייך, לא על הדברים.

יוסי יונה: אני אשנה את הניסוח ואומר את מורת הרוח המדודה שלך, אדוני היושב בראש, ואת כעסה הגואה של מירב – האם אין מקום לשקול מחדש במקום להביא שוב חקיקה?

יעקב מרגי: בסוף אני אשאל את השאלה הזאת שהציעה גם רבקה ודמני.

יעקב מרגי: גב' רבקה ודמני מהוות"ת-מל"ג – שם אין הפרדת רשויות.

יעקב מרגי: אני לא יודע למה - - -

רבקה ודמני: לא, יש רק חברה אחת שהיא גם מל"ג וגם ות"ת, זו אני.

יעקב מרגי: מה אכפת לי.

יעקב מרגי: אמרתי שאין הפרדת רשויות לא בהקשר שלך.

יעקב מרגי: היועצת המשפטית אמרה ות"ת-מל"ג.

יעקב מרגי: אני לא אוהב לפספס, לא עובר שום דבר לידי.

יעקב מרגי: אני מציע לאחד את הגוף.

יעקב מרגי: רבקה ודמני הציעה – יש נוהג, יש הסכמה, אז בואו ניתן שנה, שנה וחצי, ונראה מגמות.

יעקב מרגי: אם זה בשיפור, שהגרף עולה – אם לא, החקיקה תמיד תוכל לזה.

יוסי יונה: מירב, את יודעת, באמת באמת שאני מעריך אותך ואת הפעילות שלך.

יוסי יונה: באמת, אנחנו מיודדים ושותפים להרבה פעילות בכנסת - - -

יעקב מרגי: עד כדי כך שהוא חתם על הצעת חוק שלה בלי לבדוק אותה.

יעקב מרגי: \

יוסי יונה: נכון.

יוסי יונה: אמרתי, חתמתי ואני חתום על הצעת החוק הזאת.

יוסי יונה: לכן אני פונה אלייך ואני בטוח ויודע שגם את חרדה לחופש האקדמי ואת יכולה לראות איזושהי סכנה של זליגה, שהתחלנו פה ונמשיך בעוד חקיקות שכאלה.

יוסי יונה: אני רוצה לציין שוב, בהקשר הזה, את העמדה המאוד אצילה ודמוקרטית שלך ושל המפלגה שלך בעניין של פסקת ההתגברות.

יוסי יונה: שימי לב שזה חלק מאותו סיפור.

מירב בן ארי: לא, זה לא קשור.

מירב בן ארי: אתה עוד פעם שם שני דברים שלא קשורים.

יוסי יונה: ואנא, אני באמת מבקש ממך, מפציר בך, חברתי היקרה, לקבל את ההצעה זאת ולהימנע מחקיקה, כי באמת יכולות להיות לה השלכות שאף אחד לא רוצה, לא את ולא אנחנו.

יוסי יונה: תודה.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאני בהחלט יכול להבין את הקשר הזה בין נקודת זכות לבין פעילות קהילתית שכמובן מפוקחת על ידי המוסדות האקדמיים.

יוסף ג'בארין: זה כבר קורה בהרבה מקומות, במיוחד ההתפתחות של הקליניקות גם במשפטים, גם בחינוך, שיש בהם ביטוי של הנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: אבל לא במקרה לא חתמתי על הצעת החוק, כי אני באמת חושש.

יוסף ג'בארין: אני חושש מהתערבות יתר במוסדות האקדמיים וגם חושש מזליגה.

יוסף ג'בארין: אני יודע מה יבוא אחר כך.

יוסף ג'בארין: לכן אני חושב שאם יש הסכמות על התכנים - - -

יעקב מרגי: מה, יכולה להיות פסקת ההתגברות גם על החלטות המל"ג?

יוסף ג'בארין: בממשלה הזאת הכל יכול להיות.

יוסף ג'בארין: אם היעד יכול להיות מושג בלי חקיקה, נראה לי שזה עדיף.

יוסף ג'בארין: בדרך כלל חקיקה באה לתקן מצב מעוות, להסדיר את הנושא וכד'.

יוסף ג'בארין: אם המצב לא בעייתי, יכול להיות שזה לא מחייב חקיקה בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: אני מאוד חושש מהצעת החוק הבעייתית בעניין המילואים.

יוסף ג'בארין: אין קשר בין שני הדברים הללו.

יוסף ג'בארין: פעילות חברתית במסגרת האוניברסיטה היא פעילות שמפוקחת על ידי האוניברסיטה, היא יודעת לתגמל עליה, יש לה את הכלים לתגמל וכד'.

יוסף ג'בארין: מה זה קשור לשירות מילואים?

יוסף ג'בארין: מה הצעת החוק הבאה תהיה, שחייל שישתתף במבצע מסוים יקבל עוד נקודות זכות?

יוסף ג'בארין: אני לא רוצה.

יוסף ג'בארין: ברגע שמכניסים - - -

מירב בן ארי: זה כבר קיים.

מירב בן ארי: באקדמיה כבר נותנים נקודות זכות.

מירב בן ארי: 16 מוסדות כבר נותנים.

יוסף ג'בארין: ברגע שמכניסים קריטריונים לא ענייניים לנושא הזה של לימודים אקדמיים זה יכול להגיע למקומות שאף אחד לא חשב עליהם.

מירב בן ארי: כבר נותנים נקודות זכות.

מירב בן ארי: אתה בעד שוויון?

מירב בן ארי: 16 מוסדות נותנים, למה ה-40 האחרים לא נותנים.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: הדם הסמוק של המילואימניקים ב-16 המוסדות האלה שונה מ-40 האחרים?

מירב בן ארי: הוא בעד שוויון, אז שוויון בכל המוסדות האקדמיים.

יוסף ג'בארין: אני מתנגד לזה - - -

מירב בן ארי: אתה מתנגד, אבל אלה החיים.

מירב בן ארי: נותנים נקודות זכות למילואימניקים.

מירב בן ארי: תתמודד.

מירב בן ארי: גם בטכניון.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, יש בעיה בקריטריון של שירות מילואים כי הוא נכון לקבוצת אוכלוסיה מסוימת והוא לא נכון ולא קיים בקבוצת הסטודנטים הערבים.

יוסף ג'בארין: לכן לקריטריון הזה יש תוצאה - - -

מירב בן ארי: תלכו לצבא ותקבלו נקודות זכות.

יוסף ג'בארין: תפסיקי להפריע לי, מירב.

יוסף ג'בארין: זה קריטריון שהתוצאה של השימוש בו פוגעת בסטודנטים הערבים שפטורים ברמה המשפטית מהחובה הזאת.

יוסף ג'בארין: לכן זהו קריטריון לא ענייני, קריטריון פסול ואסור להשתמש בו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נציג משרד הביטחון, בבקשה.

סא"ל יוסי פסקו: אני ראש ענף תכנון כוח אדם מילואים באכ"א.

סא"ל יוסי פסקו: לפתיח, סוף סוף הבנתי מה עושים לשומע ראשי תיבות כשהוא לא שולט עד הסוף בחומר.

סא"ל יוסי פסקו: אני אשתדל ליישם את זה על עצמי.

סא"ל יוסי פסקו: אני חושב שאנחנו בדיון על האיך ולא על המה.

סא"ל יוסי פסקו: אנחנו מודים על ההצעה - - -

יעקב מרגי: לא ביקשנו ממך מראש, אבל האם תוכל לתת לנו נתונים על ממוצע ימי המילואים בקרב הסטודנטים?

סא"ל יוסי פסקו: אין לי את הנתון הזה כאן, מהטעם שלא כל סטודנט מדווח במילואים שהוא סטודנט.

סא"ל יוסי פסקו: אני חושב שאין דיון אם סעיף ערכים ותרומה דומה - הכשרה, אימון, תעסוקה וכו' – כמעורבות חברתית.

סא"ל יוסי פסקו: אני מזכיר שחוק המילואים מחייב את החייל או החיילת בשירות מילואים ומתוך הסמכות הזאת אנחנו קוראים לו ופוקדים עליו.

סא"ל יוסי פסקו: המבחן העליון של הוועדה פה הוא מבחן המעשה ותחליט הוועדה ואדוני היושב-ראש איך.

סא"ל יוסי פסקו: אני לא סבור שבנבחרת המשרתת הזאת של אנשי ונשות המילואים אנשים ייגשו לשירות המילואים בשביל זה.

סא"ל יוסי פסקו: לכן השוואה של היקף השעות אינה רלוונטית לעניין.

יעקב מרגי: מקובל עליי.

יעקב מרגי: מקובלת גם אמירה קודמת שלך.

יעקב מרגי: אני חושבת שזו הבעה של המדינה כלפי הסטודנט או משרת המילואים ולא תמריץ.

סא"ל יוסי פסקו: אני חושב ששורש העניין, כמו שאמרת כרגע, הוא לא מה יעשו הסטודנטים כדי לקבל נקודות זכות, אלא מה המהות שהחברה והמדינה עושות עבור אלה שקראנו להם, גם בהכרה וגם בהוקרה, למשימה – אם אני יכול להיות קצת עם פאתוס – הקדושה הזאת שנקראת מילואים.

סא"ל יוסי פסקו: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: משרד המשפטים, בבקשה.

הדיל יונס: שתי נקודות: הראשונה, חיובם של המוסדות להשכלה גבוהה להכרה בנקודות זכות מנוגדת לחוק המל"ג, מנוגדת לחופש האקדמי ולעצמאותם של המוסדות להשכלה גבוהה;

יעקב מרגי: למה היא מנוגדת לחוק המל"ג?

הדיל יונס: כי סעיף 15 בחוק המל"ג קובע את העצמאות של המוסדות להשכלה גבוהה, את החופש האקדמי, שהם ינהלו את העניינים האקדמיים והניהוליים שלהם באופן עצמי, בלי מעורבות של הדרגים הפוליטיים או של כל גורם אחר.

הדיל יונס: הנקודה השנייה, שהיא לא פחות חשובה, היא עיקרון שימור הרמה האקדמית.

הדיל יונס: החשש כאן הוא שהדבר יפגע ברמה האקדמית.

הדיל יונס: פטורים מקורסים מסוימים יוציאו לשוק העבודה בוגרים של אותה תוכנית שסיימו תוכניות שונות.

הדיל יונס: אנחנו לא יודעים איזה קורסים לא ילמדו.

הדיל יונס: אוכלוסיות מסוימות שיקבלו פטור יכולים גם להחסיר קורסים מאוד חשובים.

מירב בן ארי: אף קורס לא ירד.

מירב בן ארי: זה קורס בחירה כללי.

מירב בן ארי: במקום לעשות תולדות האסלאם - אין לי בעיה עם האסלאם – או פילאטיס, כמו שנותנים היום, או התעמלות.

מירב בן ארי: מה קרה?

מירב בן ארי: בטכניון נותנים על התעמלות.

יעקב מרגי: אבל זה משרד המשפטים, זה לא מל"ג.

מירב בן ארי: לא, יוריד מהכשרת הסטודנטים.

מירב בן ארי: נו, באמת.

הדיל יונס: אנחנו מציינים את זה כחשש שיכול כן לפגוע דווקא בבוגרים ובסופו של דבר הם אלה שישלמו את המחיר מול המעסיק, בגלל הפער בין התוכניות שנלמדות.

מירב בן ארי: המעסיק – זה אמיתי?

מירב בן ארי: את אמיתית שהמעסיק ישלם?

מירב בן ארי: אני הייתי צריכה לקחת קורס בחירה ויכולתי לבחור בין תולדות האומנות לקשקוש מקושקש.

יעקב מרגי: מירב, את מפריעה לי.

יעקב מרגי: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

יעקב מרגי: לראשונה אני אצביע על החוק בלי נוכחות המציעה.

הדיל יונס: ועדת שרים לחקיקה קבעה שאם המועצה להשכלה גבוהה תצליח להתקין תקנות, אפשר לעצור את החקיקה.

הדיל יונס: המועצה להשכלה גבוהה באה בהצעה - - -

יעקב מרגי: חבל ששרת המשפטים, שהיא יושבת-ראש ועדת שרים לחקיקה, לא חסכה מאתנו את הדיון הזה.

מירב בן ארי: היא לא שמעה את זה.

הדיל יונס: העמדה שלנו לא מנוגדת לתכלית, אלא לדרך.

הדיל יונס: אנחנו חושבים שאפשר למצוא את המתווה הנכון והראוי שייעשה בשיח עם המוסדות, בלי לפגוע בחופש האקדמי וגם לא בסטודנטים.

יעקב מרגי: הבנתי את התכלית הראויה.

יעקב מרגי: אנחנו נעבור להקראה.

יעקב מרגי: גברתי היועצת המשפטית, בבקשה.

מירב ישראלי: קודם צריך להצביע על המיזוג של שתי ההצעות.

יעקב מרגי: אם כך, נצביע על המיזוג.

יעקב מרגי: יש הצעת חוק של חברת הכנסת מירב בן ארי וקבוצת חברי הכנסת, ויש הצעת חוק של חבר הכנסת אורן חזן, שנבצר ממנו להגיע מאותה סיבה שכולם יודעים אותה, ההרחקה, והוא הסכים שנעשה זאת בהיעדרו.

יעקב מרגי: כרגע אנחנו מצביעים על מיזוג הצעת החוק של חבר הכנסת אורן חזן עם הצעתה של חברת הכנסת מירב בן ארי וקבוצת חברי הכנסת.

יעקב מרגי: מי בעד המיזוג?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד מיזוג הצעות החוק – 4

יעקב מרגי: נמנעים – 1

יעקב מרגי: ארבעה בעד, מתנגד אחד, נמנע אחד, המיזוג אושר.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להקראה.

מירב ישראלי: מבחינת האכסניה של הנושא, הצעת חוק אחת היא הצעת חוק נפרדת והצעת חוק אחת היא תיקון לחוק זכויות הסטודנט.

מירב ישראלי: כרגע בהצעת חוק נפרדת, לא זכויות הסטודנט ולא מל"ג.

מירב ישראלי: זה למעשה כולל את כל המוסדות להשכלה גבוהה, גם מתוקצבים וגם לא מתוקצבים, צריך להגיד את מי זה כולל, שקיבלו הכרה קבועה.

מירב ישראלי: לקורס הזה יש התייחסות בסעיף 5 המוצע.

מירב ישראלי: יש פה שני עניינים: יש הכרה - - -

יעקב מרגי: אני רוצה להבהיר שהיום נצביע על הנוסח הזה, אבל זה לא הנוסח הסופי.

יעקב מרגי: לקראת השנייה והשלישית נשמע הערות.

מירב ישראלי: יש פה שני נושאים: יש עניין לפי סעיף 2, של תוכנית לשילוב סטודנטים והטמעה שלה על ידי המוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: סעיף 5 מדבר על קורס מעורבות.

מירב ישראלי: אני מבינה שהכוונה היתה לשני דברים שונים, רק יכול להיות שנצטרך לחדד את שתי האופציות האלה בהמשך.

מירב ישראלי: כרגע זה לא לגמרי ברור.

מירב ישראלי: כאמור, יש פה הבדל בין קורס שהוא אחד הקורסים שניתנים במסגרת האקדמית לבין התנדבות מחוץ, שעליה מקבלים שתי נקודות זכות.

מירב ישראלי: לא לגמרי ברור לי מה אומר סעיף 5 כרגע.

מירב ישראלי: האם זה אומר שהוא חל במוסד שיש בו קורס כזה?

מירב ישראלי: כל הדיון היה על הכרה בשתי נקודות זכות על התנדבות, שהיא התנדבות מחוץ למוסד.

מירב ישראלי: סעיף 5 הוא כבר משהו אחר, הוא מדבר על קורס אקדמי שיהיה בתוך המוסד במסגרת התואר.

מירב בן ארי: זה מה שהם כבר דיברו על זה, שבין המוסדות האקדמיים יש מוסדות – לא כולם – שעושים קורס שנקרא "קורס משלב עשייה", ואז מקבלים נקודות זכות.

מירב בן ארי: במקביל, יש גם את האפשרות להתנדב מחוץ.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים שלסטודנט יהיו שתי אופציות: 1.

מירב בן ארי: לעשות קורס משלב עשייה ולקבל נקודות זכות; 1.

מירב בן ארי: אפשרות לעשות התנדבות נטו בקהילה.

מירב ישראלי: יש הבדל ברמת ההתערבות בחופש האקדמי בין שתי האופציות האלה.

מירב בן ארי: אז אני חושבת שהקורס משלב עשייה צריך להיות - - -

קריאה: אתם תקבעו למוסדות?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אמרתי שלא, אבל אנחנו נשנה את זה.

רבקה ודמני: מהנוסח מובן שהמועצה היא שתקבע תוכנית לשילוב הסטודנטים - - -

יעקב מרגי: לא, אנחנו נתקן את הנוסח לקראת קריאה שנייה ושלישית.

יעקב מרגי: אנחנו לא נפגע בכם פגיעה עמוקה עד כדי כך.

מירב בן ארי: הנוסח הזה ישתנה בכל מקרה.

יעקב מרגי: יהיה לכם זמן בין הקריאה הראשונה לשנייה והשלישית לדבר עם חברת הכנסת מירב בן ארי על המשך החקיקה.

מירב בן ארי: מוסד להשכלה גבוהה רשאי.

מירב ישראלי: הנוסח יהיה: מוסד להשכלה גבוהה רשאי להכיר בקורסים.

מירב ישראלי: זה לא גורע מ-2 ו-3.

מירב ישראלי: מה שאנחנו צריכים להתייחס אליו זה הנושא של התחילה, כי יש פה גם עניין שהמועצה להשכלה גבוהה צריכה לקבוע תוכנית, גם המוסדות להשכלה גבוהה צריכים לקבוע לעצמם לפי התוכנית.

מירב ישראלי: השאלה תוך כמה זמן אפשר ליישם את הדבר הזה.

יעקב מרגי: לקראת קריאה שנייה ושלישית צריך להוסיף סעיף תחילה.

יעל טור כספא: חשוב לי להגיד שאנחנו נעמוד על זה שהמועצה להשכלה גבוהה לא תהיה חלק.

יעקב מרגי: אתם לא תהיו חלק.

יעל טור כספא: אנחנו חושבים שאם זה צריך להיות, אז המוסדות להשכלה גבוהה צריכים.

יעל טור כספא: אנחנו לא נוכל לאשר גופים.

יעל טור כספא: זה לא משהו שהמועצה להשכלה גבוהה יכולה לעסוק בו.

יעקב מרגי: אנחנו נהיה קשובים לקראת הקריאה השנייה והשלישית גם לסוגיה הזאת.

מירב ישראלי: אתם רוצים לקבוע סעיף תחילה כבר בשלב הזה?

יעקב מרגי: את מציעה לעשות את זה?

מירב ישראלי: כן, אחרת תהיה תחילה מיידית.

יעקב מרגי: מה הסביר?

יעקב מרגי: עכשיו יתחיל משא ומתן אם זה סביר או לא סביר.

מירב ישראלי: אני יכולה להכניס סעיף תחילה פתוח שייקבע לקראת קריאה שנייה ושלישית.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: לקראת קריאה שנייה ושלישית תגיעו להבנות והסכמות.

מירב ישראלי: צריך לשלב את הנושא של המילואים.

מירב בן ארי: כן, הוא צריך להיכנס פה.

מירב ישראלי: השאלה איך אתם רוצים לעשות את זה.

מירב ישראלי: האם אתם רוצים לקבוע: לסטודנטים בפעילות חברתית ובמילואים?

מירב בן ארי: את רוצה לקבוע כבר בסעיף 2 שהמוסדות הם אלה שיקבעו תוכנית?

רבקה ודמני: ברור.

מירב בן ארי: אז רק לפרוטוקול, המוסדות האקדמיים יקבעו תוכנית.

מירב ישראלי: אם כך: מוסד להשכלה גבוהה יקבע תוכנית לשילוב סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית במסגרת נקודות הבחירה האקדמיות.

יעל טור כספא: גם בסעיף 4 צריך להוריד את הסיפא: שאושרו על ידי המועצה להשכלה גבוהה.

מירב בן ארי: אנחנו נתקן את העניין של אחריות מל"ג.

מירב בן ארי: זה יהיה על המוסד האקדמי.

מירב ישראלי: התיקון המוצע בסעיף 2 הוא: המוסד להשכלה גבוהה יקבע תוכנית לשילוב סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית במסגרת נקודות הבחירה האקדמיות וכן למתן נקודות זכות עבור שירות מילואים (להלן – התוכנית); התוכנית תיקבע לאחר התייעצות בארגון הסטודנטים במוסד - - -

מירב בן ארי: כן, זה התאחדות הסטודנטים.

30696: גם אם זה מוסדות, אז לאפשר לאגודות במוסד.

מירב בן ארי: אגודות הסטודנטים במוסד.

מירב ישראלי: אני אשאיר את זה כרגע בארגוני הסטודנטים, ולקראת שנייה ושלישית נחשוב שוב.

יעקב מרגי: אני מבקש לקרוא את הנוסח.

מירב ישראלי: התוכנית תיקבע לאחר התייעצות בארגוני סטודנטים ותתייחס, בין השאר, להכרה בגופים וארגונים שבהם תתבצע פעילות חברתית וקהילתית, למספר שעות ההתנדבות השבועיות המזכות בנקודות זכות ולדרכי הפיקוח על פעילות זו.

מירב ישראלי: בסעיף 3 – חופש פעולה – צריך לכתוב: המוסד להשכלה גבוהה יטמיע את התוכנית בהתאם לתארים הנלמדים בו...

מירב ישראלי: בסעיף 4 - אחריות אקדמית – אפשר להשאיר "ימנה נציג מטעמו".

יעקב מרגי: רבותי, אנחנו נצביע עכשיו על החוק בקריאה ראשונה כפי שהוקרא, עם התיקונים.

יעקב מרגי: לקראת קריאה שנייה ושלישית היועצת המשפטית, יחד עם מירב והגופים והמוסדות - - -

מירב ישראלי: אני מציעה שתעבירו לי הערות בכתב.

יעקב מרגי: יש לכם את הזמן גם להידבר עם חברת הכנסת מירב בן ארי.

יעקב מרגי: יכול להיות שתשכנעו אותה.

יעקב מרגי: רבותי, אני מעלה את הצעת החוק להצבעה כפי שקראה היועצת המשפטית.

יעקב מרגי: מי בעד?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק – 5

יעקב מרגי: נמנעים – 1

יעקב מרגי: בעד – 5, נגד – 2, נמנע – 1, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה.

מירב ישראלי: אני רק רוצה לוודא שההצעה לא תקציבית.

יעקב מרגי: לא, היא לא תקציבית, אבל אין נציג אוצר שיגיד לך את זה.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.