ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 281, 2018-02-20 10:00

אברהם נגוסה: תודה רבה חברי כנסת, יושב ראש ועידת הנשיאים מר סטיבן גרינברג, מר מלקולם הונליין סגן יושב ראש ביצועי של ועידת הנשיאים של הארגונים היהודיים העיקריים בארצות הברית וכמובן אורחים נכבדים.

אברהם נגוסה: זהו עונג עבורי לארח אתכם היום בכנסת.

אברהם נגוסה: זהו תענוג מיוחד עבורנו לארח את מר מלקולם הונליין סגן יושב ראש ביצועי של ואת כל מנהיגי יהדות ארצות הברית הנמצאים איתנו היום.

אברהם נגוסה: ועידת הנשיאים האמריקאית מייצגת את רוב הקהילה היהודית בארצות הברית ואני רוצה להתחיל באמירת תודה לך ולכל הקהילה היהודית האמריקאית עבור תמיכתכם המתמשכת במדינת ישראל ובעם היהודי בעולם כולו.

אברהם נגוסה: הקהילה היהודית אמריקאית ויהודים מכל העולם הם נכס אסטרטגי למדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אתם חלק ממשפחתנו וישראל היא גם הבית שלכם.

אברהם נגוסה: אתם מסייעים לנו כלכלית, אתם מהווים חלק אינטגראלי מהביטחון שלנו ואתם מגינים על ישראל בכל מקום בו אנו מותקפים.

אברהם נגוסה: מדינת ישראל מציעה לכם עזרה על ידי קיום קשרים מתמשכים עם מדינת ישראל באמצעות תוכניות כגון "תגלית" (Birthright) ועל ידי שליחת שליחים מסביב לעולם כדי לעורר השראה ולשמור על היהדות ועל מדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לומר בקול רם ועם הרבה גאווה שהקשר בין ישראל לבין יהודים ברחבי העולם חייב להישאר חזק.

אברהם נגוסה: כולנו מתמודדים עם אתגרים כגון תנועת ה-BDS שהיא תנועה אנטישמית מודרנית.

אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו יכולים לקבל מעט השראה מחג פורים המתקרב, המלמד אותנו שכאשר העם היהודי עומד בפני סכנה הוא מתאחד ומתגבר על כל אויביו.

אברהם נגוסה: אנחנו משקיעים מאמצים רבים בוועדה זו כדי להבטיח שישראל תהיה בית יהודי לכל היהודים, לא משנה איפה הם גרים, מאיפה הם באים ואם הם דתיים או לא.

אברהם נגוסה: הכותל הוא המקום הקדוש ביותר לכל היהודים ואני מקווה שיבוא יום וכל יהודי/ה יוכל להתפלל שם כרצונו/ה.

אברהם נגוסה: לאחרונה, בזמן מושב הכנסת הזה, נציג לשכת ראש הממשלה דיווח לוועדה שלנו שראש הממשלה נתניהו הקציב 20 מיליון שקל והקים ועדה המורכבת מנציגי זרמים שונים ביהדות כדי לעבוד יחדיו למציאת פתרון לאתגרים הקשורים לכותל.

אברהם נגוסה: לפני סיום מושב כנסת זה תדווח לשכת ראש הממשלה לוועדה זו על עבודתה והישגיה.

אברהם נגוסה: למרות שזה נושא מסובך, אני יודע שכל עוד ניגש לעניין כמשפחה יהודית מאוחדת נוכל למצוא פתרון.

אברהם נגוסה: לבסוף אני רוצה להודות למר הונליין, סגן יושב ראש ביצועי של ועידת הנשיאים וליהודי ארצות הברית על התפקיד שמילאת בעלייה וקליטה של יהודים מכל העולם למדינת ישראל.

אברהם נגוסה: ארגונים רבים כגון נאקוצ' (North American Conference on Ethiopian Jewry), JDC, הסוכנות היהודית, הפרויקט האתיופי הלאומי ואיחוד הפדרציה עזרו לעליית אתיופים ועליית יהודים מכל העולם.

אברהם נגוסה: עזרתם להגשים את נבואות הנביאים שלנו שיהודים מכל קצוות העולם ישובו למדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אני מאחל לכולנו המשך הצלחה בעבודתנו החשובה.

אברהם נגוסה: תודה ושוב ברוכים הבאים לוועדה.

אמיר שביב: תודה.

אמיר שביב: חבר הכנסת נחמן שי.

נחמן שי: תודה אמיר, חבריך מר גרינברג, מר הונליין ולרבים אחרים שאני מכיר או אכיר בעתיד הקרוב.

נחמן שי: אני שמח מאד לראות את כולכם בכנסת ותודה ליושב הראש שמארח את ועידת הנשיאים.

נחמן שי: אתם יודעים, הכנסת היא מקום מאד עסוק וכל חברי הכנסת נלחמים ברגעים אלה אחד בועדות אחרות.

נחמן שי: מקום זה הוא היוצא מן הכלל – הוא שקט ואנשים יכולים לדבר כאן אחד עם השני.

נחמן שי: בחדר הסמוך יושב כרגע קצין המשטרה הבכיר שפגשתם היום בבוקר וכל חברי הכנסת מהימין ומהשמאל צועקים אחד על השני והוא רק צופה בהם.

נחמן שי: פספסתם את הסצנה הזאת, אבל הייתה לכם הזדמנות לדבר איתו היום בבוקר.

נחמן שי: בכל אופן אני מאד שמח שבאתם לכאן כי זה הלב של הדמוקרטיה הישראלית.

נחמן שי: לפעמים זה עובד יותר מדי מהר ולפעמים יש נושאים רבים אחרים שדורשים את תשומת ליבנו, אבל ביסודו של דבר הכול מתחיל כאן והמשחק העיקרי של הדמוקרטיה הישראלית מתנהל בחדר זה או בבניין הזה.

נחמן שי: זו באמת הזדמנות עבורי להודות לכם.

נחמן שי: אני מכיר אתכם שנים רבות, מלקולם, אמיר ואחרים ואני יודע כמה קשה אתם עובדים למען ישראל ועבור היחסים בין ישראל ליהדות אמריקה וכל יהדות התפוצות.

נחמן שי: אתם הגשר הכי חשוב בינינו לביניכם וזה עובד בזמני משבר ובזמנים שאין משבר, שזה ממש נדיר במציאות שלנו, אבל זה בסדר.

נחמן שי: עזרתם הרבה בעבר ואני זוכר אתכם מהמון אירועים והזדמנויות וידעתי שבכל רגע נתון, כשפונים לועידת הנשיאים, לא רק שפוגשים חברים אלא יודעים גם שהם יתאמצו מעל ומעבר למען מדינת ישראל ולכן זאת הזדמנות להודות לכם.

נחמן שי: מלבד זאת, אנחנו נמצאים כרגע במשבר פוליטי.

נחמן שי: אני לא יודע כיצד הוא יסתיים או מה יהיו ההשלכות, אבל בכל אופן אני יכול לומר לכם שהרגשות החמים שאנחנו מרגישים כלפיכם לא קשורים לשום שייכות פוליטית מפלגתית, אלא מגיעה מכל חברי הכנסת ושוב תודה רבה.

נחמן שי: אני מעריך את כל מה שעשיתם למען מדינת ישראל.

נחמן שי: אברהם נגע בכמה מהנושאים העכשוויים שאני מקווה שיפתרו בקרוב; אחד מהם זה הכותל והשני זה גיור.

נחמן שי: אני לא יודע אם הם עדיין על סדר היום או שצריך להסיר אותם מיד ולמצוא פתרון מכיוון שיש נושאים אחרים חשובים הרבה יותר בהם אנחנו זקוקים לכם.

נחמן שי: אני מבקש שתתמקדו באיך לעזור לישראל ואיך לעזור ליחסים ולא ליחס משמעות לנושאי הכותל והגיור, הם יכולים לחכות.

נחמן שי: בואו נתמודד עם הנושאים האחרים.

נחמן שי: שוב, תודה רבה שהגעתם לכנסת.

אמיר שביב: תודה חבר הכנסת נחמן שי.

אמיר שביב: אני חייב לציין שנחמן שי מכיר את נושאי העלייה והקליטה הרבה לפני הגעתו לוועדה הזאת מכיוון שהוא היה הנציג הבכיר של הפדרציה של ארצות הברית בישראל ומכאן שהוא מכיר את הנושאים לא רק דרך המסננת של הכנסת אלא מתוך השטח.

אמיר שביב: ועכשיו כשאנו רואים שגם חברי כנסת מהליכוד וגם חברי כנסת מהשמאל יכולים להסכים ולשבת יחדיו כמו שאמר נחמן, אולי נוכל להיפתח לפני שנתחיל עם השאלות והדיונים.

אברהם נגוסה: זוהי הועדה היחידה בה אנחנו דנים ומגיעים להחלטות בהסכמה כללית.

אברהם נגוסה: והסיבה לכך היא שאנחנו מתמודדים עם נושאי הגירה, מיזוג והתפוצה.

אברהם נגוסה: זה נושא לאומי ולא הבדלים אידיאולוגיים-פוליטיים.

אברהם נגוסה: אני בטוח שנוכל להמשיך ויש לנו כעת מצטרפת חדשה לוועדה, חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

אמיר שביב: אנחנו מעריכים שעזבת את ההצגה הכי טובה בעיר והצטרפת אלינו.

אמיר שביב: אנחנו פתוחים עכשיו לדיונים ושאלות לחבר הכנסת נגוסה ולשאר החברים.

אמיר שביב: אלכסנדר סמוקלר?

אלכסנדר סמוקלר: יש לי שאלה לגבי עניין אישי.

אלכסנדר סמוקלר: רק לפני כמה שבועות בת דודי הגיע לשגרירות ישראל במוסקבה למטרת עלייה ואמרו לה שאין לה מספיק מסמכים שמוכיחים שהיא יהודיה והציעו לה לחזור אחרי שנה, לאחר שתאסוף את כל המסמכים הדרושים.

אלכסנדר סמוקלר: איך אתם מסבירים את זה?

אלכסנדר סמוקלר: אימא שלה רוסייה ואבא שלה יהודי ויש לה מסמכים משנת 1806 המראים שלאביה יש שורשים יהודיים מפולין.

אלכסנדר סמוקלר: איך אתה מסביר את זה כחבר וועדה?

אברהם נגוסה: אני אתחיל עם קסניה, שעלתה מברית המועצות לשעבר ושתוכל להוסיף מניסיונה ובאופן כללי אנחנו מתמודדים עם שאלות מסוג זה.

אברהם נגוסה: קיים אצלנו חוק השבות המעניק לכל יהודי שיש לו לפחות סבא אחד יהודי או סבתא אחת יהודייה זכות לעלות לישראל.

אברהם נגוסה: שמעתי את המקרה, האבא יהודי והאימא לא, לכן במקרה הזה יש לה זכות לעלות לישראל תחת חוק השבות.

אברהם נגוסה: זאת התשובה הנכונה והחוקית שאני מכיר, אבל אני לא יודע למה אמרו לה לחזור אחרי שנה.

אברהם נגוסה: אם היא הגישה בקשה לעלייה ואביה יהודי היא יכולה לקבל את הזכות להגירה באופן אוטומטי תחת חוק השבות.

אברהם נגוסה: בסדר?

אברהם נגוסה: אני רוצה לצרף לדיון את חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

קסניה סבטלובה: שלום ובוקר טוב לכולם.

קסניה סבטלובה: אני מתנצלת בשם שאר החברים וחברי הוועדה הזו, אקרא לזה בצורה דיפלומטית נסיבות מיוחדות, כאשר מפקד המשטרה שברגעים האלה מדבר עם ועדת הפנים וזה משהו שקורה הרבה בזמנים אלו.

קסניה סבטלובה: אני מאמינה שוועדה זו שלנו היא הכי חשובה כאן בכנסת, אני גם חברה בועדת החוץ והביטחון ואני לא יודעת מי מהן יותר חשובה מכיוון שוועדת ההטמעה והמיזוג חיונית להישרדותה וקיומה של ישראל כמדינה יהודית דמוקרטית.

קסניה סבטלובה: המשך העלייה זה חלום שלנו ואנחנו עושים הכול כדי שעולים חדשים ירגישו בבית במדינה שלנו.

קסניה סבטלובה: לכן, לא חשוב מה קורה בוועדה האחרת ולמרות שזה בלגאן גדול, חובתי להיות כאן ולדבר אתכם.

קסניה סבטלובה: באופן כללי, לפני שאענה לשאלתך אלכס, אני מאמינה שישראל נמצאת כיום ברגע קריטי מאד בכל מה שקשור ביחסים עם הקהילה היהודית והתפוצה.

קסניה סבטלובה: אנחנו נמצאים בסיפה של תקופה חדשה בה הדור החדש יקבע בקרוב מאד כיצד יראו היחסים בין יהדות התפוצות לישראל.

קסניה סבטלובה: יש הרבה מהומה ואנחנו חווים רגעים קשים אומר בכנות הנובעים בחלקם מהחקיקה המתנהלת כאן בכנסת, בחלקם מהתהליכים המתרחשים במדינת ישראל שאולי יתאפשרו ואולי לא.

קסניה סבטלובה: אני מאמינה בכל ליבי שקשרים חזקים בין ישראל לתפוצה חיוניים למדינת ישראל וחיוניים גם ליהודים.

קסניה סבטלובה: ישראל היא המדינה היהודית היחידה שאי פעם תהיה והיא הבית לכל יהודי באשר הוא ולכל אחד שזכאי לעלות לישראל ולגור כאן מכורח חוק השבות ואני רואה זאת כמשהו שיחזק אותנו.

קסניה סבטלובה: בחודשים האחרונים, רואים על ידי אלמנטים מסוימים במשרד התפוצות וגם בקונגרס הציוני, שהאנטישמיות בתפוצה עולה ואי אפשר להכחיש זאת.

קסניה סבטלובה: אנחנו רואים את זה במו עינינו ואנחנו לא זקוקים לסקרים ומחקרים כדי להבין מה קורה כי אנחנו מבקרים בחו"ל ופוגשים שם יהודים בוועדות שונות.

קסניה סבטלובה: אנחנו קוראים עיתונים בשפות המקור שלנו, אני באופן אישי עוקבת אחרי עליית האנטישמיות בעיתונות הרוסית שזה בעיקר ברוסיה ובאוקראינה.

קסניה סבטלובה: אף אחד לא יכול להכחיש זאת.

קסניה סבטלובה: אנחנו רואים גילויי אנטישמיות בוטים באינטרנט וגם יותר התקפות ותקריות שאני מאמינה שחלק גדול מהם בכלל לא מדווחים.

קסניה סבטלובה: כמו כן, לא הרבה נעשה במקרים עליהם כן מדווחים.

קסניה סבטלובה: אני בטוחה לחלוטין שבמצב היום, כאשר אנחנו צריכים להתמודד עם גילויי אנטישמיות בהרבה מדינות, עם החוק הפולני האבסורדי שאוסר לדבר על הקשר של האומה הפולנית לשואה, עם העלייה של גורמים רדיקליים בהרבה מדינות באירופה וגם בארצות הברית המרימים את ראשים ללא בושה לגבי הכוונות שלהם ולמה שהם אומרים.

קסניה סבטלובה: במצבים כאלה, אחריותה של מדינת ישראל לנקוט בעמדה אמיצה ולקבל החלטות אמיצות על אופן ההתמודדות עם המצב הזה.

קסניה סבטלובה: אנחנו לא יכולים להמשיך לשתוק אפילו אם זה יעלה לנו במחיר דיפלומטי כלשהו.

קסניה סבטלובה: אפילו אם התגובה שלנו לתקריות או מצבים מסוימים תחזור אלינו כמו בומרנג בהצבעות באו"ם או בארגונים בינלאומיים משוחדים אחרים.

קסניה סבטלובה: מה שאני כן יודעת, שאחרי 70 שנה בהן קיימת מדינת ישראל וזו מדינה חזקה הנלחמת כל יום מחדש.

קסניה סבטלובה: אנחנו גם יודעים שלמדינת ישראל יש מחויבות ליהדות התפוצה במובן של לא להשלים עם גילויי אנטישמיות, לא לשתוק לגבי התקפות המתרחשות במקומות שונים בעולם ולא לשתוק לגבי אמירות של מנהיג זה או אחר, לגבי חוקים חדשים הנכתבים בימים אלו ויוצגו בהמשך.

קסניה סבטלובה: לכן בוועדת קליטה ומיזוג, אנחנו כן מדברים על הנושאים האלה בצורה פתוחה מאד ואנחנו גם מנסים לעורר מודעות לנושאים אלה מכיוון שלמיטב הבנתי ואמונתי הרבה מהישראלים, במיוחד אלו שנולדו כאן, שהם לא עולים כמוני וכמו היו"ר נגוסה, לא מרגישים קשורים לנושא, לא ממש יודעים מה קורה שם, מי הם האנשים האלה?

קסניה סבטלובה: הם יהודים אבל הם גרים רחוק מאיתנו, בארצות הברית, באירופה, ברוסיה, לכן הקשרים קצת רופפים כרגע ואין הבנה מיידית שמה שקורה ליהדות התפוצות בעצם קורה לי, זה משהו שקורה גם למשפחתי, זה חלק מהאומה שלנו.

קסניה סבטלובה: לכן זאת האחריות שלנו לעורר מודעות לעניין.

קסניה סבטלובה: מכיוון שאנחנו בכנסת מפקחים על עבודת הממשלה, זאת האחריות שלנו להביא את הממשלה לעמדה ברורה לגבי כל אותם מקרים מהם סובלים יהודים ברחבי העולם, לפעמים על בסיס יומיומי.

קסניה סבטלובה: אני מקווה שבעזרת תקשורת, שיתוף פעולה ודיאלוג נמצא דרך טוב יותר לתקשר בינינו ולעמוד מאחורי העמדות שאנחנו צריכים לנקוט ולפעול לגבי הצרכים והשאלות אותן אנחנו מקבלים מיהדות העולם לגבי כל החוקים המתייחסים לדת ולמדינה.

קסניה סבטלובה: שאלתם לגבי חוק השבות ויש עדיין דברים שאינם ברורים בו.

קסניה סבטלובה: ישראל היא מדינת הישראלים, אבל היא עדיין מדינת כל יהודי העולם.

קסניה סבטלובה: אז כשאני מדברת על דברים כמו הכותל ועל הזכות להתפלל שם כפי שהקהילה מאמינה שצריך להיות, עלינו להתחשב ולמצוא מכנה משותף כדי לכלול את כולם ולא למנוע מקהילות התפוצה, אנשים בודדים או ארגונים גדולים, אלא לכלול את כולם כאן במדינת ישראל, בחקיקה שלנו, בעמדות שלנו, במה שאנחנו עושים ביומיום.

קסניה סבטלובה: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו כרגע חברת הכנסת רחל עזריה ממפלגת כולנו וחבר הכנסת יהודה גליק ממפלגת הליכוד.

אברהם נגוסה: אני חושב שעדיף שאחד מהחברים פה ישאל שאלה ואחר כך אחד מחברי הכנסת ידבר.

אמיר שביב: אני מסכים.

אמיר שביב: האם יש שאלות?

אמיר שביב: רק לפרוטוקול, תציג את עצמך ואת הארגון שאתה מייצג בבקשה.

שריי קריין: שריי קריין מ-Mercaz USA.

שריי קריין: האם אתה יכול לדבר על נושא אבו דאיה שהיו לו קשיים להיכנס לישראל.

שריי קריין: יש לנו קנייתי שהוחזר הביתה למרות שהייתה לו ויזה עדכנית.

שריי קריין: יש לנו אדם צעיר מאוגנדה שבסופו של דבר יכול היה להגיע וללמוד בישיבה שמרנית והיה מועמד לעלייה, אבל קיבל סירוב.

שריי קריין: האם תוכל לדבר על הנושא הזה ולהסביר כיצד ניתן לפתור אותו?

אברהם נגוסה: אענה על השאלה בקצרה, מכיוון שרק לאחרונה היה לנו דיון על הנושא הזה בוועדה.

אברהם נגוסה: ידוע לנו שהוא הוחזר משדה התעופה וחקרנו את הנושא כאן בוועדה כששני הצדדים היו נוכחים.

אברהם נגוסה: הוא כמובן לא יכול היה להיות כאן בגלל שהוא הוחזר לקניה, אבל האנשים שהזמינו אותו נכחו בוועדה כמו גם שר הפנים.

אברהם נגוסה: גילינו שהבקשה הייתה כפולה, עבור ויזת תייר ועבור ויזת סטודנט, לכן במקרה הזה שר הפנים הסכים שהוא יגיש את הבקשה שוב אבל רק עבור אופציה אחת.

אברהם נגוסה: אני מבין שהם הגישו את הבקשה שוב עבור ויזת סטודנט וממה ששמעתי, אני מבין ששר הפנים נתן תשובה שלילית לבקשה המחודשת הזאת.

אברהם נגוסה: אנחנו נדון בעניין בוועדה וגם נזמין את שר הפנים לדיון הזה מכיוון שהאחריות שלנו בוועדה הזו היא לפקח ולבוא בדרישות לשר הפנים ולשרים אחרים בממשלה.

אברהם נגוסה: לכן נדון בעניין ונגלה מדוע שר הפנים דחה את הבקשה שלו לאחר שהוא הגיש את הבקשה מחדש לפי דרישות השר.

אמיר שביב: תודה.

אמיר שביב: אולי עוד שאלה מארגון אחר?

אמיר שביב: כן בבקשה.

שריל פישביין: שריל פישביין מ-JCPA.

שריל פישביין: האם תוכל לומר לנו מהי עמדת הוועדה למחפשי המקלט כאן בישראל?

קסניה סבטלובה: יש גישות שונות לחברי וועדה שונים.

שריל פישביין: אני מדברת על מבקשי המקלט מאפריקה.

אברהם נגוסה: אולי אומר משפט אחד ואז חברי כנסת אחרים יוכלו לדבר.

אברהם נגוסה: הוועדה הזו מתמודדת עם הגירת יהודים.

אברהם נגוסה: כפי שאתם יודעים לישראל אין חוקי הגירה כמו במדינות אחרות, לישראל יש את חוק השבות שמיועד אך ורק למהגרים יהודים.

אברהם נגוסה: לכן, וועדה זו מטפלת רק בהגירה יהודית, קליטה ויהדות תפוצה ולא מטפלת במחפשי מקלט.

אברהם נגוסה: זוהי תשובתי ואם מישהו אחר רוצה להגיב, בבקשה.

שרן השכל: אני רוצה להגיב.

שרן השכל: אני חושבת שמה שאמרנו זה שמכיוון שלישראל אין גדר בינה לבין מצרים בסיני הייתה הגירה גדולה, אם אפשר לקרוא לזה הגירה.

שרן השכל: זה לא היה חוקי ולא מאורגן וכעת, כמו שקורה הרבה בישראל, אנחנו מחכים לרגע האחרון לנסות לעשות סדר.

שרן השכל: מה שאנחנו עושים עכשיו זה לסדר ואני חושבת שזה דבר טוב.

שרן השכל: אני יודעת שיש בעיות לאורך הדרך אבל לראשונה אנחנו לוקחים אחריות ואנחנו אומרים בוא נראה מי פליט ומי לא, מי צריך להיות באחריותנו ומי לא.

שרן השכל: מדינת ישראל נולדה כבית לעם היהודי ואני חושבת שמאד חשוב לשמור על ישראל כבית לעם היהודי.

שרן השכל: אני יודעת שהזמנים קשים מכיוון שיש אנשים שחיים כאן

שרן השכל: שחושבים שגם אם אין חוקים מוסדרים בעניין, אם הם כבר נמצאים כאן צריך לאפשר להם להישאר.

שרן השכל: אנחנו מנסים כעת לבחון את הסטאטוס של כל אחד מהם.

שרן השכל: גם המהגרים שהגיעו לארצות הברית ממקסיקו היו צריכים לעבור תהליכים מסוימים.

שרן השכל: לראשונה יש לנו אנשים שעוברים תהליכים שיבדקו האם הם יכולים להישאר או לא.

שרן השכל: ולמרות שנעשות טעויות לאורך הדרך, אנחנו מתמודדים איתן לא בוועדה זו אלא בוועדת הפנים.

שרן השכל: אני חושבת שבסך הכול ולמרות כל הביקורת המצב הרבה יותר מסובך ממה שמציגים אותו.

נחמן שי: אני רוצה להוסיף משפט אחד.

נחמן שי: כמו תמיד יש לנו דעות שונות בעניין הזה, אבל השאלה היא האם יהיה נזק גדול ביחס של ארצות הברית לישראל אם נגרש אותם כפי שהממשלה מתכוונת לעשות?

נחמן שי: ברצינות, לקחת אותם ולשלוח אותם בחזרה למדינות שלהם.

נחמן שי: לא משנה כמה, אבל כל הרעיון לשלוח אותם בחזרה לאפריקה, איזה נזק זה יגרום אם בכלל?

נחמן שי: זו שאלה שאני מפנה אלייך.

קסניה סבטלובה: רק אוסיף לדבריך, שבמהלך עשר השנים האחרונות הבקשות של רק 11 מתוך 6,000 ממחפשי המקלט מאריתריאה אושרו.

קסניה סבטלובה: לכן עד לא מזמן, כשבית המשפט החליט שגם בריחה מהצבא האריתריאי תחשב כסיבה מוצדקת לבקשת מקלט, דחה שר הפנים באופן גורף את כל בקשות המקלט.

קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שבאירופה, במיוחד בגרמניה, באנגליה וגם בנורבגיה 88% ממבקשי המקלט מאריתריאה קיבלו אישור ומעמד.

קסניה סבטלובה: מה שאני אומרת הוא שלרוע המזל ישראל דחתה את הטיפול בבעיה הזאת יותר מדי זמן.

קסניה סבטלובה: אנחנו חייבים למצוא לכך פתרון.

קסניה סבטלובה: אנחנו חייבים לעבוד עם החוק הבינלאומי, זה ברור כשמש.

קסניה סבטלובה: נכון, יש לנו דעות שונות כי אנחנו ממפלגות שונות, אבל אני חושבת שכולם מבינים שישראל כמדינה דמוקרטית חייבת להתיישר עם הנורמות של החוק הבינלאומי.

קסניה סבטלובה: אני מקווה שימצא פתרון.

שריל פישביין: תודה על דברייך.

שריל פישביין: אני רוצה להגיב בקצרה לדברי נחמן.

אמיר שביב: אשמח לשמוע שאלות נוספות.

נחמן שי: שאלתי שאלה, אני רוצה שמישהו יענה עליה.

שריל פישביין: כן, שאלת על הנזק בארצות הברית.

שריל פישביין: גם אנחנו מתמודדים עם בעיית פליטים בארצות הברית, לכן אני לא חושבת שארצות הברית כולה בוחנת בקפדנות את הנושא הזה, אבל הקהילה היהודית כן.

שריל פישביין: אני חושבת שהקהילה היהודית בוחנת את המצב כדי לראות כיצד מתייחסת הממשלה לעניין מנקודת מבט של ערכי היהדות ומה שמצוטט הרבה זה מה שמנחם בגין עשה בקשר לסירות הפליטים, סירות הווייטנאמים וכל השאר.

שריל פישביין: לכן מנקודת המבט של ערכי היהדות זה מה שממשיך לעלות.

נחמן שי: תודה.

נחמן שי: אני מבין.

אמיר שביב: ברשותכם, אתן את רשות הדיבור לרבי אפשטיין.

ג'רי אפשטיין: תודה.

ג'רי אפשטיין: לגבי ההגירה מאתיופיה ואני יודע כי הייתי שם, יש כיום בין 7,000 ל-9,000 אנשים שקיבלו אישור לעשות עלייה והם ברשימה.

ג'רי אפשטיין: הייתי שם בקיץ האחרון ואני יודע שהמצב קשה מאד.

ג'רי אפשטיין: אני רוצה לדעת מה הוועדה הזאת מתכוונת לעשות כדי לזרז את העלייה שלהם, להביא אותם לישראל במהירות כי אם הם גם ככה ברשימה, למה לחכות כי כשהם יגיעו לכאן הם יהיו במצב פיזי בריאותי גרוע יותר וזה יצור בעיה גדולה יותר לישראל.

ג'רי אפשטיין: הרבה יותר הגיוני להביא אותם עכשיו.

אברהם נגוסה: אני מסכים איתך רבי ג'רי אפשטיין.

אברהם נגוסה: העניין הוא כזה: בשנת 2017 בהתאם להחלטת הממשלה 1,300 אנשים עשו עלייה.

אברהם נגוסה: השנה משרד הפנים שלח בקשה ללשכת ראש הממשלה להעלות 1,000 אנשים.

אברהם נגוסה: שר הקליטה כתב מכתב ללשכת הממשלה בו הוא מבקש להעלות את כל 7,691 האנשים, מה שהציג שר ההגירה ביום שני שעבר בועדת ביקורת המדינה.

אברהם נגוסה: לפי בדיקתם פוטנציאל ההגירה של שתי הבקשות נבדק ומתוך 7,691 אנשים ל-783 יש בנים ובנות בישראל, ל-2,191 יש אבות ואימהות בישראל, ל-2,436 יש אחים ואחיות בישראל ול-2,281 יש דודים ודודות.

אברהם נגוסה: לכן הקהילה הזו שחיה שם היא בעצם חלק מהקהילה שגרה כאן בישראל.

אברהם נגוסה: המידע הזה הועבר ללשכת ראש הממשלה וביום שני שעבר דיברתי עם ראש הממשלה ואני יודע שביום ראשון הבא הנושא יעמוד לדיון בקבינט.

אברהם נגוסה: מה שאני לא יודע הוא האם הם יאשרו ל-1,000 איש לעשות עלייה בשנה זו או שיקבלו את בקשת שרת הקליטה סופה לנדבר לאשר עלייה לכל ה-7,691.

אברהם נגוסה: בכל אופן, ביום שני הבא הנושא יעמוד לדיון בקבינט.

אברהם נגוסה: אבל בזמן שהם ממתינים אני יודע שאף ארגון יהודי לא תומך בהם, הזניחו אותם.

אברהם נגוסה: הפדרציה היהודית האמריקאית שתמכה בהם כבר זנחה את הקהילה הזאת.

אברהם נגוסה: זאת המציאות.

אמיר שביב: ג'ק רייזנברג.

ג'ק רייזנברג: אני רוצה להודות לחבר הכנסת שי וחבר הכנסת גליק.

ג'ק רייזנברג: אני לא יודע כמה מעמיתי יודעים זאת אבל יש לנו ארגון בו מעורב מר אברמוביץ כמו גם קרן ישראל העצמאית.

ג'ק רייזנברג: זה לא הוגן משני הצדדים לדבר על נושא האריתראים, מבלי להכיר בסבל יוצא הדופן של תושבי תל אביב.

ג'ק רייזנברג: שמענו את מייק גולן בארה"ב, אלה לא היספאנים המגיעים לארצות הברית בחיפוש אחר הזדמנויות כלכליות.

ג'ק רייזנברג: אלה מוסלמים המעורבים באונס, וחוליגניות בקנה מידה גדול.

ג'ק רייזנברג: אנחנו לא תמימים בארצות הברית, אנחנו מודעים לכך ואנחנו מקווים שגם אתם יודעים זאת.

ג'ק רייזנברג: מר גליק, אני עדיין זוכר שלקחת אותי ואת בתי לטיול מאד משמעותי בהר הבית ואני רוצה לשאול אותך: שמענו את מפקד המשטרה היום ואני וגם קן והארגון שלנו מבינים לחלוטין למה הממשלה רוצה להגביל כדי לשמור שלא תהיה התפרצות, למה היא מגבילה ומצמצמת זכויות אזרחיות של יהודים בהר הבית.

ג'ק רייזנברג: אני מתרעם על כך שבשימוע בבג"צ המשטרה משקרת לגבי הגבלת היהודים, הם צריכים לומר את האמת לגבי ההגבלות האלו ואז נוכל להמשיך הלאה.

יהודה גליק: שלום לכל נציגי ועידת הנשיאים.

יהודה גליק: קודם כל זה נפלא לשמוע את כולכם.

יהודה גליק: אתם לא עושים לנו הנחות וזה מרגיש כאילו אנחנו חלק ממשפחה גדולה.

יהודה גליק: אנחנו אוהבים את כולכם ואנחנו מודים לכם על הביקורת הבונה ועל השאלות הקשות.

יהודה גליק: זה מה שעושים במשפחות, אז תודה רבה על כך.

יהודה גליק: כל הנושאים שהועלו כאן, כל אחד מהם, בין אם זה הפליטים, העלייה האתיופית או הר הבית – כל אחד מהנושאים הללו מטופל כאן בצורה מאד עדינה.

יהודה גליק: מצד אחד, כמו שהזכרתם, אנחנו יהודי הארץ מאד מודעים לעובדה שהתורה מצווה עלינו שוב ושוב שעזבנו את מצרים והמחויבות שלנו היא לדעת את נפשם של זרים ולהיות מודעים ולהקשיב לכל סבל של אדם ולא חשוב מי הוא ולכן כיהודים אנחנו יוצאים מגדרנו ושומרים על ראש פתוח ולכבד כל אחד ולנסות לעזור לכל אחד ברחבי העולם, לפתוח את ביתנו עד כמה שניתן.

יהודה גליק: אתם כמובן יודעים שדיברתי הרבה על הר הבית ואני גם מודע לרגישות העניין.

יהודה גליק: אף שינוי לא יכול להתרחש ביום אחד, אבל אם מסתכלים בפרספקטיבה של 70 שנה – איפה היינו לפני 70 שנה?

יהודה גליק: איפה היינו לפני 10 שנים ואיפה אנחנו היום?

יהודה גליק: התקדמנו כל כך הרבה.

יהודה גליק: כשאני התחלתי לעלות להר הבית, עלו להר הבית 100 יהודים בשנה.

יהודה גליק: בשנת 2017 יש כבר 30,000 יהודים שעולים להר הבית.

יהודה גליק: כיצד זה קרה?

יהודה גליק: בגלל שיתוף הפעולה בין המשטרה, השלטונות ולאנשים.

יהודה גליק: אם נעביר את החקיקה וכולם יוכלו לעלות להר הבית מחר בבוקר זה לא ישנה דבר ויחזור אלינו כבומרנג כפי שכפייה חוזרת כבומרנג, כפי ששינוי חוזר כבומרנג.

יהודה גליק: כאשר מתמודדים עם הפליטים אי אפשר לזרוק את כולם ביום אחד.

יהודה גליק: צריך להיות עם ראש פתוח ולהבין שהם סובלים וצריך למצוא פתרון.

יהודה גליק: צריך להיות מודעים גם לסבל של האנשים הגרים בתל אביב הסובלים ממה שקורה.

יהודה גליק: ניסינו לפעול בצורה עדינה וזה חשוב מאד שתהיו איתנו כדי להצביע על חלק מהטעויות שלנו וכדי לעזור לנו במה שצריך לפעמים כדי להתמודד עם כל הנושאים האלה כמו שנגוסה הזכיר קודם לכן לגבי ההגירה מאתיופיה.

יהודה גליק: לא יכולנו לעשות זאת בלעדי התמיכה שלכם.

יהודה גליק: אברהם, אני המום מאיך שאתה זוכר את המספרים המדויקים.

יהודה גליק: כאשר הייתי הדובר של משרד הקליטה אברהם נהג להפגין נגדי ודרש שנביא יותר אתיופים ואנחנו חגגנו ארבע פעמים בתקופה שהייתי שר הקליטה.

יהודה גליק: היה לנו אירוע מדהים בשדה התעופה וחגגנו את בואו של היהודי האחרון מאתיופיה.

יהודה גליק: חגגנו ארבע פעמים עם ראש הממשלה נתניהו, עם ראש הממשלה שרון.

יהודה גליק: אני ארגנתי את האירוע.

אמיר שביב: אני זוכר.

אמיר שביב: אתה צודק.

אברהם נגוסה: הייתי שם כדי להזכיר לך שאתה טועה.

יהודה גליק: אני מאד שמח שאברהם נגוסה יכול להיות יו"ר הועידה הזאת בכנסת, שיולי אדלשטיין מהגר מרוסיה מכהן כיו"ר הכנסת ושרנסקי יכול להיות יו"ר הסוכנות.

יהודה גליק: כל כך הרבה דברים מדהימים קורים.

יהודה גליק: אל תשכחו לבקר אותנו לגבי הדברים הקטנים, אבל בואו נסתכל על הכול מנקודת מבט רחבה ותזכרו שהרבה דברים מדהימים קורים כאן.

יהודה גליק: ההגירה שתרמה רבות לישראל והקהילה היהודית מסביב לעולם מזכירים לנו כמה תמיכה אתם מעניקים לנו כל יום.

יהודה גליק: חברים, אמרתי הרבה פעמים שכל יהודי בישראל נהנה כל יום מחדש מתמיכת יהדות העולם כשהוא הולך למרכז הקהילתי, כשהוא הולך למרפאה או בכל מה שהוא עושה.

יהודה גליק: אז ננסה להזכיר לעצמנו כמה אנחנו זקוקים לכם, כמה אתם זקוקים לנו ואנחנו כגוף אחד נמשיך לעשות מאמצים לפתור את הבעיות ותאמינו לנו שאנחנו משתדלים לעשות את המיטב למרות שלפעמים אנחנו טועים.

יהודה גליק: אף אחד חוץ מאשתי ז"ל אינו מושלם.

פיליפ שיין: תודה.

פיליפ שיין: אני פיליפ שיין נשיא מועצת הרבנות (Rabbinical Assembly) ואני רוצה להחזיר אותנו לנושא העלייה.

פיליפ שיין: אני רוצה לומר לכם שבמשך 37 שנותיי כרב ההנאה הגדולה ביותר שלי היא לחתום על מכתבים לאנשים שעושים עלייה.

פיליפ שיין: חתמתי על 6 בשלושת החודשים האחרונים.

פיליפ שיין: אבל אני חייב לומר לכם שהאישה הצעירה האחרונה איתה נפגשתי לפני חודשיים, בזמן שחתמתי על המכתב שלה ונתתי לה אותו היא אמרה לי שהיא מקווה בחודשים הקרובים להתחתן עם אהובה שנמצא בישראל ואני אמרתי גוועלד, אמרתי לה שאני ברשימה השחורה.

פיליפ שיין: אני היחיד בחדר הזה שנמצא ברשימה השחורה, יש לי עמיתים שמתלוננים על זה שהם לא ברשימה השחורה, אבל אמרתי לה שאני חייב לשלוח אותה במורד הרחוב לרב האורתודוקסי שהיא מעולם לא פגשה.

פיליפ שיין: אני קברתי את סבה וסבתה של האישה הזו, אני מכיר את משפחתה במשך 40 שנה את כל הדורות.

פיליפ שיין: היא לא הכירה את סבה וסבתה, אבל אני הכרתי אותם ואני לא יכול להעיד שהיא יהודיה כדי שתוכל להתחתן כאן.

פיליפ שיין: אנחנו רוצים לעודד עלייה אבל זה מכשול בגלל שהיא ממש נעלבה שהיא צריכה לגשת לאדם זר לקבל מכתב.

פיליפ שיין: אני לא יכולתי לתת לה מכתב כי זה לא היה עוזר לה.

יהודה גליק: אתמול היה כאן הרב הראשי וצעקתי עליו בקול רם, שהרשימה השחורה הזו היא בושה לאנשים בישראל, בושה ליהדות, בושה לרבנות.

יהודה גליק: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו על ידי השתתפות בהפגנות עם רבי לופשטין.

יהודה גליק: אחרי ההפגנות הרבנות הודתה שעשתה טעות והם טוענים שוב ושוב שאנחנו השומרים.

יהודה גליק: אני מבטיח לך שאני אעשה כל מה שאני יכול כדי שהרשימה השחורה תיעלם.

יהודה גליק: זו בושה וככל שהיא תיעלם מהר יותר זה יהיה יותר טוב.

שרן השכל: אתמול היה לנו דיון חשוב מאד שנוהל על ידי אברהם נגוסה.

שרן השכל: אני חושבת שהרבנות בישראל מרשה לעצמה לעשות דברים שהם לא באחריותה, אף אחד לא העניק להם מנדט להחליט לגבי יהודי העולם מי יהודי ומי לא.

שרן השכל: חוק השבות עוזר לנו להחליט כאן בארץ.

שרן השכל: הם פשוט החליטו על דעת עצמם והתחילו עם הקהילה הרפורמית והקהילה הקונסרבטיבית ועכשיו הם עוברים לקהילה האורתודוקסית.

שרן השכל: היה די ברור שזאת הסיבה שחלק מהאנשים אינם ברשימה, בגלל שבקהילה שלהם יש מהר"ת או בגלל שיש להם איזשהו דיאלוג עם הקהילה הקונסרבטיבית לצערי הרב.

שרן השכל: הבהרנו שזה משהו שלא נסכים עליו, הם ניסו להגיד שזו לא רשימה אמיתית אלא סתם רשימה ואמרנו להם שהם לא יכולים להכין רשימה ולפרסם אותה.

שרן השכל: אנחנו מתכוונים לעמוד על כך ולהיפגש איתם שוב ושוב כדי להבטיח שיסירו את כולם מהרשימה המגוחכת הזאת.

יהודה גליק: בבקשה יידעו אותנו.

יהודה גליק: כל אחד מכם, לגבי כל מכתב כל מסמך וכל עדות שלכם, במהירות האפשרית.

נחמן שי: יש גם קונצנזוס כללי גם בקואליציה וגם באופוזיציה לגבי חציית קווים.

נחמן שי: כולנו נמצאים באותו צד שתומך בהפעלת לחץ על הרבנות לבטל את הרשימה הזאת ולשכוח אותה.

נחמן שי: קשה לשמוע על רשימה שחורה לגבי רבנים יהודים.

שרן השכל: אני רוצה לומר משהו נוסף.

שרן השכל: דיברת על בירור יהדות כדי להוכיח שאתה יהודי.

שרן השכל: זה משהו שהתחיל רק בשנות ה- 90 וזה מעולם לא היה כך.

שרן השכל: כשאמי עשתה עלייה היית יהודי אלא אם כן הוכח אחרת, כיום כולם צריכים להוכיח שהם יהודים.

שרן השכל: זו משימה בלתי אפשרית.

שרן השכל: תודה לאל שזה לא היה ככה בשנות ה- 50 וה- 60, אחרת אף אחד לא היה עושה עלייה אחרי השואה.

אמיר שביב: אני חושב שזה מאד מעודד לשמוע את התגובה הזאת מחברי הכנסת.

אמיר שביב: אני חייב לציין שזאת מוסיקה לאוזניי.

אמיר שביב: אני רוצה להציג את בטי אהרנברג מהקונגרס היהודי העולמי (WJC).

בטי אהרנברג: תודה.

בטי אהרנברג: האם תוכלו לעדכן אותנו בקשר לעליית יהודי צרפת?

בטי אהרנברג: חברת הכנסת קסניה דיברה על אנטישמיות וגם בצעירותי, חבריי ואני התלהבנו מאד מרעיון העלייה מצפון אמריקה.

בטי אהרנברג: הייתי רוצה לדעת מהי הסטטיסטיקה לגבי העלייה מצפון אמריקה ומה אנחנו יכולים לעשות בצפון אמריקה כדי להגביר את ההתלהבות מהעלייה?

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שבשנתיים שלוש האחרונות גדלה ההגירה מצרפת.

אברהם נגוסה: אמנם יש עליות ומורדות מדי פעם, כתוצאה מהבעיות שיש שם וגם מהבעיות הנובעות מהמצב בארץ, אולם כפי שאנחנו יודעים, משנת 2015 ממוצע העולים נע בין 27,000 ל- 30,000 מהגרים בשנה.

אברהם נגוסה: ההגירה הרוסית היא בין 7,000 ל- 8,000 מהגרים בשנה יחסית לגודל האזור.

אברהם נגוסה: אני לא יודע במדויק את המספרים אבל אני חושב שזה בין 7,000 ל- 8,000 בשנה.

אברהם נגוסה: הוועדה הזאת עובדת ללא לאות בניסיון להקטין את הבירוקרטיה, בעיקר בעניין המעמד של יהודי צרפת במה שקשור לענייני תעסוקה.

אברהם נגוסה: זו הסיבה שהסרנו חלק מהמכשולים של הכרה בתארים שלהם, כמו למשל רופאי שיניים ורופאים, שינינו את החוקים המגבילים ואני מקווה שעכשיו יש שיפור שגם יעזור לנו לעצור את רוב היהודים מצרפת מלהגר לקנדה או ללונדון לפי המידע שקיבלנו ולכוון אותם לישראל.

אברהם נגוסה: זאת המציאות בכל מה שקשור להגירה הצרפתית.

נחמן שי: לאחרונה נשלחה משלחת של חברי כנסת במימון הסוכנות היהודית, לביקור בקהילה היהודית בצרפת וביקור זהה לזה ייערך בארה"ב ביחד עם JAFNA.

נחמן שי: זה חלק מתכנית חינוך חברתית שאנחנו מנסים לערוך בשיתוף עם חברי כנסת אחרים, במטרה להביא בפניהם את התמונה הכללית בכל מה שקשור ליהדות התפוצות.

נחמן שי: נפגשנו עם קבוצה של 25 יהודים מפריז שצריכים להגיע לארץ ושמענו על הבעיות שלהם.

נחמן שי: יש כיום בערך 25,000 יהודים שמגיעים מדי שנה מצרפת.

נחמן שי: המספרים ירדו קצת אבל אנחנו עושים מאמצים רבים להביא כמה שיותר יהודים לישראל.

נחמן שי: רובם, כדי לשמור על העסקים שלהם, ממשיכים לטוס לצרפת לעבודה בעוד משפחתם גרה כאן והם חוזרים כל סוף שבוע.

נחמן שי: יש כל מיני צורות לעלייה החדשה הזאת.

נחמן שי: המספרים עדיין משמעותיים אבל לא גבוהים כמו שהם היו לפני כמה שנים.

נחמן שי: גם ממשלת צרפת לא ממש מרוצה מהעניין, הם מנסים לשכנע אותם להישאר בצרפת.

בטי אהרנברג: ומה בקשר לצפון אמריקה?

יהודה גליק: אתה מכיר את המספרים מצפון אמריקה?

אברהם נגוסה: אני לא מכיר את המספרים המדויקים.

אברהם נגוסה: ארגון "נפש בנפש" עובדים על העניין, אבל אני לא יודע את המספר המדויק בשנה.

אמיר שביב: תודה.

אמיר שביב: מר מלקולם הונליין.

מלקולם הונליין: אני רוצה לשאול מה הן הבעיות המרכזיות.

מלקולם הונליין: נחמן ואני כבר דיברנו על כך לפני הרבה שנים עם חברים נוספים על אבטחת הקהילה היהודית.

מלקולם הונליין: לנוכח העלייה באנטישמיות בנינו ביחד עם הפדרציה היהודית אמריקאית, JFNA, רשת קהילתית מאובטחת.

מלקולם הונליין: אבל אחד מהדברים החשובים שהכי חסר זה התיאום המלא כאן עם ההערכה המשותפת של הקואליציה הגלובלית נגד אנטישמיות, אבל זה לא קשור לביטחון.

מלקולם הונליין: אני מאמין שצריך לתת לזה עדיפות עליונה.

מלקולם הונליין: אנחנו מנסים לעשות זאת בארצות הברית בקרב כל הארגונים אבל אנחנו לא מתקרבים לכך כמו ארגון ה-CST באנגליה ובמקומות אחרים.

מלקולם הונליין: העובדה היא שניסינו כאן יותר מפעם אחת ליצור קואליציה משותפת, קואליציה עולמית כדי לעבוד על תיאום פעולות אבטחה.

מלקולם הונליין: אנחנו רואים שיש יותר בעיות אבטחה באירופה אבל גם בארצות הברית, בדרום אמריקה וכמעט בכל מקום וישראל לא מספקת תמיכה ותיאום פעולות.

מלקולם הונליין: אני שואל את הוועדה אם אתם יכולים להגדיל את שיתוף הפעולה.

מלקולם הונליין: לנו אין את האמצעים ואת המודיעין שיש לכם, אבל לכם יש הרבה מה לתרום.

מלקולם הונליין: אנחנו לא מבקשים שתבואו למדינה שלנו לעשות זאת, אבל אנחנו מבקשים מכם לשתף קהילות אחרות במידע שלכם כי אנחנו לא רוצים בעוד כמה שנים להסתכל אחורה ולהגיד היינו צריכים לעשות יותר.

יהודה גליק: אתה חושב שקיימת עלייה בסכנה ליהודי ארצות הברית?

מלקולם הונליין: אני חושב שקיימת עלייה בבעיות הביטחון של היהודים בכל מקום.

נחמן שי: נוסיף את הנושא לסדר היום של הוועדה ונראה מה אפשר לעשות.

אמיר שביב: טוב, אין לנו יותר זמן לשאלות.

אברהם נגוסה: אולי עוד הערה אחת לגבי השאלה שלך.

אברהם נגוסה: קיימנו בנושא הזה דיונים בוועדה הזו, הזמנו מנהיגים יהודיים מאירופה והזמנו גם חברי פרלמנט מממשלות שונות שמהם ביקשנו שלושה דברים: חינוך, חקיקה ואכיפת החוקים, זאת כדי לחזק את ביטחון הקהילה היהודית.

אמיר שביב: תודה.

אמיר שביב: לא נשאר לנו הרבה זמן ואני רוצה להזמין את נשיא HIAS מארק הטפילד, להציג את דבריו בפני חברי הוועדה.

מארק הטפילד: שמי מארק הטפילד ואני הנשיא והמנכ"ל של HIAS שנוסדה לפני 140 שנה, מה שאומר שהיא מבוגרת פי שתיים ממדינת ישראל.

מארק הטפילד: במחצית הראשונה של חיי הארגון היינו צריכים לעבוד מאד קשה מכיוון שלא היה ליהודים בית משלהם.

מארק הטפילד: היום מדינת ישראל, ובמיוחד עבודתכם בוועדה זו עוזרת לנו להשלים את המשימה שלנו ולהתפתח מסוכנות שעוזרת לפליטים בגלל שהם יהודים לסוכנות שעוזרת לפליטים בגלל שאנחנו יהודים.

מארק הטפילד: לכן רציתי להודות לכם על מנהיגותכם, ואני רוצה להודות לחברי הכנסת על השתתפות

מארק הטפילד: כם היום ותרומתכם לדיון.

מארק הטפילד: תודה רבה.

מארק הטפילד: הענקת אות כבוד למנהיגות ליו"ר הוועדה.

אלכסנדר סמוקלר: אין ספק שלא צריך להציג את הנואם הבא, אולם כנשיא NCSEJ יש לי את הזכות הגדולה להציג אדם שיש לו קשרים אדוקים עם הארגון שלנו.

אלכסנדר סמוקלר: מערכת היחסים שלנו התחילה עוד מתקופת מסורבי עלייה ואסירי ציון, יולי אדלשטיין היה גם וגם.

אלכסנדר סמוקלר: הוא שהה 3 שנים בבית סוהר ורק חיכה לעשות עלייה, מה שלבסוף קרה בשנת 1987.

אלכסנדר סמוקלר: יולי אדלשטיין הוא חבר כנסת משנת 1996 ומשרת בכהונתו השנייה כיו"ר הכנסת.

אלכסנדר סמוקלר: הוא מחויב עמוקות לאיחוד הקהילה היהודית וחבר ותיק של ועידת הנשיאים.

אלכסנדר סמוקלר: קבלו בבקשה גיבור אמיתי של העם היהודי, יו"ר הכנסת מר יולי אדלשטיין.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה על ההקדמה, ברוכים הבאים לכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: בתפקידי כיו"ר הכנסת אני רוצה לברך אתכם באופן רשמי.

יולי יואל אדלשטיין: חשוב לי מאד להיות אתכם – מלקולם, סטיבן, נואל, חברים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאד מעריך את העובדה שאתם מגיעים לארץ ונפגשים עם אנשים שונים, עם נבחרי ציבור ומומחים.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאנחנו מאד אוהבים לדבר על זה שאנחנו משפחה יהודית שאמנם מפוזרת ברחבי העולם, אבל עדיין משפחה ואני חושב שכדי שזה לא יהיה רק סיסמה חשוב שנשמור על קשר אחד עם השני.

יולי יואל אדלשטיין: במשך הרבה זמן הייתה תוכנית מדור חיפוש קרובים בישראל, מחלקת מיוחדת באחד ממשרדי הממשלה לחיפוש קרובים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא רוצים להגיע לזה.

יולי יואל אדלשטיין: היו מספיק נסיבות טרגיות אפילו בימי חיינו ומספיק סיבות שגרמו למשפחות להתפזר וללכת לאיבוד.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו חייבים להיות בקשר ולדון בנושאים ולעדכן אחד את השני.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאתם לא צריכים עדכון שלי לגבי המצב בישראל.

יולי יואל אדלשטיין: כבר פגשתם רבים מעמיתי ושמעתם כל מיני דברים.

יולי יואל אדלשטיין: כל שנה אנחנו נפגשים וכל שנה אנחנו דנים בכל ההתפתחויות האחרונות בהם אני בטוח שהתעדכנתם.

יולי יואל אדלשטיין: יש לנו שכנים חדשים ואיזור ואנחנו צריכים להתמודד עם זה כל הזמן.

יולי יואל אדלשטיין: בכל מה שקשור לשיחות התיאום ראוי ראש הממשלה למילה טובה לגבי התיאומים שהוא מנסה לעשות עם מוסקבה לגבי נוכחותם בסוריה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא בטוח שיש לנו את אותם מטרות אסטרטגיות, אבל בכל מה שקשור לטקטיקה ואם לשפוט לפי העובדה שלא היו היתקלויות בין הכוחות הפועלים באזור כל כך קטן זה מדבר בעד עצמו מבחינת תיאום טקטי.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שאמרתי, גם בטווח הרחוק נצטרך להתמודד עם אתגרים קשים בכל מה שקשור לסוריה.

יולי יואל אדלשטיין: השכנים החדשים שלנו, שהם לא ממש חדשים אבל היום רואים אותם יותר – האיראנים, שזה סיפור אחר לגמרי.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא צריך לחזור על כל המצב המתמשך הזה.

יולי יואל אדלשטיין: הם החליטו להיכנס למרחב האווירי שלנו ודרך אגב זו הייתה מטרה מאד מוגדרת.

יולי יואל אדלשטיין: זו לא היה ניסיון לבחון אותנו, זו הייתה משימה ותודה לאל שהמטוס זוהה והופל על ידי חיל האוויר הישראלי.

יולי יואל אדלשטיין: וכרגע אנחנו מנהלים קמפיין בינלאומי כדי להסביר את הדברים הכול כך ברורים לנו.

יולי יואל אדלשטיין: האיראנים נמצאים כאן כדי להביא לחוסר יציבות והמצב גרוע גם כן בלעדיהם.

יולי יואל אדלשטיין: המאמצים שלהם מופנים ליצירת כאוס מוחלט באיזור.

יולי יואל אדלשטיין: כבר נאמר שהאויב של האויב שלי הוא חברי ולפתע חלק מהארצות באזור הבינו הרבה יותר טוב שישראל היא חלק מהפתרון ולא חלק מהבעיה במזרח התיכון.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, הקשרים שלכם ואני מבין שביקרתם במדינות השכנות, אבל אני מאמין שבמצב המסוכן הזה מבחינה צבאית יש אפשרויות.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שאומרים, בכל משבר יש אפשרויות והזדמנויות ואני מקווה שנוכל להשתמש בכמה מההזדמנויות האלה, לי עצמי יש קצת ניסיון בנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: יש אנשים באזור הזה שהם יותר פתוחים לשוחח עם הישראלים, לשתף דברים עם הישראלים.

יולי יואל אדלשטיין: לרוע המזל העולם נמצא בתוהו ובוהו בו מתרחשים אירועים רגישים יותר, בעיקר בכל מה שקשור לביטחון.

יולי יואל אדלשטיין: אני יכול לומר שיותר קשה לשתף תוכנה בין חברי פרלמנט המטפלים באווירה תרבותית אלימה, חינוך או כיוצא בזה מאשר ועידות סגורות הדנות בנושאים ביטחוניים.

יולי יואל אדלשטיין: אבל כאדם אופטימי אני בטוח שנגיע לשם במוקדם או במאוחר.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לגעת בעוד כמה נושאים.

יולי יואל אדלשטיין: ראשית אני מאד גאה שאנחנו כבר לא אומה בפני עצמה, אבל אני חייב לומר שלראש הממשלה מגיעה מילה טובה על כך שהוא משקיע הרבה במעמדה הבינלאומי של ישראל וגם אנחנו בכנסת ובפרלמנט משתדלים לתרום את חלקנו.

יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לציין שרק בחודש שעבר קיימנו ועידה בה השתתפו חמישה דוברים מחמישה פרלמנטרים שונים באפריקה שהתארחו בכנסת בו זמנית.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי היו כמה ביטולים של הרגע האחרון מסיבות טכניות ולא פוליטיות וזו הייתה ועידה מאד מוצלחת בה נעשה שיתוף של הפרקטיקות הכי טובות ונוצר שיתוף פעולה אותו נמשיך לבנות.

יולי יואל אדלשטיין: ישנה שם דרישה מתמשכת למשלחות פרלמנטריות בנושאים שונים מביטחון פרלמנטרי, שהוא מאד רלוונטי במדינות מסוימות, ועד חקיקה, שיתוף פעולה פרקטי, חקלאות וכו'.

יולי יואל אדלשטיין: אני יכול לומר היום בגאווה שבפעם הראשונה מזה 70 שנה מתקיימת ועידה שתי קומות מעלינו בה משתתפים 28 מומחים מפרלמנטרים שונים ברחבי העולם.

יולי יואל אדלשטיין: פקידים, מזכ"לים, מנכ"לים מכל הארצות משתתפים וועידה הזו ואני חייב לציין שזה מחזה מדהים.

יולי יואל אדלשטיין: נאמתי בפניהם לפני שעה בערך ואני חושב שבכל מה שקשור לשיתוף פעולה פרלמנטרי אפשר לקבל את כל מה שיש לישראל להציע מבחינת יוזמה זה מאד מחמיא לראות את הבעות הפנים של רבים מהם כשהם למדו שלמרות שהפרלמנט שלנו הוא הכי צעיר בעולם הוא המוסד המוביל בישראל בכל מה שקשור להעסקת נכים, המוסד שרק לפני כמה חודשים הפך להיות המוסד הכי שקוף במדינת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: שוב, כל הדברים הללו נראים כמובן מאליו עבורנו אבל היוו חדשות לכל הנציגים שביקרו כאן.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מדברים על שיתוף פעולה עם מעצמות וממש עכשיו היה יום השואה.

יולי יואל אדלשטיין: ימי זיכרון מיוחדים נערכו בעשרות פרלמנטים ברחבי העולם.

יולי יואל אדלשטיין: ללא העזרה של מומחים בפרלמנטים האלה זה כנראה לא היה קורה, לכן עבורי זה לא פחות חשוב מלבנות יחסים טובים עם הרבה עמיתי ברחבי העולם.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, האנשים שנמצאים שם בזמן שהדובר מדבר זו במה מעולה עבורנו.

יולי יואל אדלשטיין: עוד מילה לגבי אירוע נוסף שחלק

יולי יואל אדלשטיין: כם אולי ראיתם וכולכם מכירים אותו – הנאום ההיסטורי של סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס כאן בישיבת כנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אגיד משהו מנקודת המבט שלי.

יולי יואל אדלשטיין: בעקבות היכרותי עם מייק פנס לא הופתעתי מנאומו הפרו ישראלי.

יולי יואל אדלשטיין: לא הופתעתי בצורה חיובית מאמירות החזקות של סגן הנשיא.

יולי יואל אדלשטיין: אני שמתי לב למשהו אחר.

יולי יואל אדלשטיין: הנאום נגע בכמה נושאים.

יולי יואל אדלשטיין: בכל פעם שסגן הנשיא דיבר על ירושלים ולהעביר את שגרירות ארצות הברית לירושלים, 90% מחברי הכנסת, מהקואליציה ומהאופוזיציה, עמדו ומחאו לו כפיים.

יולי יואל אדלשטיין: חוץ מהרשימה הערבית המאוחדת ומרץ, כל שאר המפלגות כולל יש עתיד עמדו ומחאו כפיים.

יולי יואל אדלשטיין: בכל פעם שהוא דיבר על איראן והסכנה הגרעינית, 90% מחברי הכנסת עמדו ומחאו לו כפיים.

יולי יואל אדלשטיין: היה ניסיון למחות על ידי כמה מחברי הכנסת, אבל רובם עמדו ומחאו כפיים כדי לתת כבוד לסגן הנשיא.

יולי יואל אדלשטיין: בפגישתנו לאחר הנאום אמרתי לסגן הנשיא שמבחינתי זו קריאה לפעולה בגלל שאנחנו מדברים הרבה על הזדמנויות היסטוריות שיש לנו כרגע, חלון הזדמנויות כפי שהוצג על ידי עמדת ארצות הברית.

יולי יואל אדלשטיין: ישנן שתי דרכים להתמודד עם זה.

יולי יואל אדלשטיין: זוהי הזדמנות היסטורית, בוא ננסה לתפוס מה שאנחנו יכולים, זאת ההזדמנות שלנו.

יולי יואל אדלשטיין: הכול מבוסס על קונצנזוס רחב בישראל.

יולי יואל אדלשטיין: אם נחפש היטב נוכל למצוא עוד מספר נושאים עליהם יש קונצנזוס גדול מאד בקואליציה ובאופוזיציה.

יולי יואל אדלשטיין: אין לי כרגע הצעות פרקטיות אבל אני חושב שאם אנחנו רוצים להשיג משהו בשנה הקרובה מבחינה בינלאומית, אזורית או גלובלית אנחנו קודם כל צריכים לבדוק מהם הנושאים שזוכים להסכמה של רוב נבחרי הציבור בכנסת, כלומר של הציבור הרחב בישראל ואז לנסות לעבוד עליהם עם הממשל האמריקאי כדי לקדם אותם.

יולי יואל אדלשטיין: אני עדיין זוכר את התמונה הגרפית שאין הפרדה בין הספסלים של הקואליציה והאופוזיציה – בשבילי זה היה מדהים.

יולי יואל אדלשטיין: הנושא האחרון אותו אזכיר זה נושא שכולנו מכירים.

יולי יואל אדלשטיין: לעתים קרובות בזמן האחרון זהו חלק מסדר היום.

יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על היחס של ישראל ליהדות התפוצות ואפשר לומר זאת בצורה של סיסמה.

יולי יואל אדלשטיין: לרוע המזל אני לא יכול לדווח על שינויים רבים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על לפני שנה או שנתיים ובחלק מהמקרים הנושא לא השתנה, בהחלט נושא הכותל וחוסר בפתרונות למצב שם.

יולי יואל אדלשטיין: כולנו מגיעים מעמדות שונות אבל אין ספק שיש שם בעיה.

יולי יואל אדלשטיין: כל מה שקורה עכשיו והממשלה גוררת את רגליה בכל מה שקשור למציאת פתרון ושוב, באופן כללי אני לא אוהב את מה שעלול לקרות שההחלטה תיעשה על ידי בית המשפט במקום שנציגי העם יחליטו לגבי הפתרון.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב שזו התפתחות טובה למדינת ישראל, שכל אחד יכול ללכת לבית המשפט או לבג"צ ולקרוא תיגר על החלטות הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב שתהיה סיבה לקרוא תיגר על ההחלטה אם היא תיעשה על ידי הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: אומר משהו אישי כי כולנו חברים טובים כאן.

יולי יואל אדלשטיין: השורה התחתונה שלי תמיד הייתה שאתם אלה שצריכים לקחת את האחריות, לבקר יותר בכנסת, לדבר עם חברי כנסת, לדבר עם שרי הממשלה, להסביר את המצב, את המורכבות, את מבנה יהדות התפוצות וכו'.

יולי יואל אדלשטיין: ואני עדיין עומד מאחורי המילים האלו.

יולי יואל אדלשטיין: אבל, הכוונה שלי בחדר זה ובחדרים אחרים בכנסת מביאים אותי לאחרונה יותר ויותר למסקנה, מסקנה מצערת אני חייב לומר, שאתם כמנהיגי ארגונים אמריקאים שונים חייבים גם לשים לב למה שקורה בבית.

יולי יואל אדלשטיין: בכל פעם שאני מנסה להעמיק את הדיאלוג, כשאני מדבר עם נציגי הסוכנות היהודית, עם חלק מראשי הזרמים הדתיים שמגיעים מארצות הברית ורבים אחרים, כשאני אומר להם שהבעיה יותר עמוקה מכל הסיסמאות שמפריחים באוויר הם מדברים על הפוליטיקה והמדיניות של מדינת ישראל, הם מדברים הרבה על כך שהסקרים והמחקרים שהם עשו ועל כך שלולא הפוליטיקה הישראלית והמצב בישראל היה יותר קל לדור הצעיר שלנו להזדהות עם ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: כאן נתקבלתי בבעיה פשוטה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מכיר כמוכם תוכנית שנקראת "תגלית" ואני מכיר את כל הסקרים שהם עושים אחרי שמשתתפי התוכנית חוזרים לארצות הברית.

יולי יואל אדלשטיין: ואני מכיר היטב את כל הסיסמאות על "חוויה משנה חיים" ואז אני הולך לאיבוד, מכיוון שאלה אותם ילדים מהקמפוסים שהיו להם את כל הבעיות האלה עם ישראל והם לא רצו להזדהות עם ישראל בכלל שישראל עושה כך או אחרת ואז הם מגיעים לטיול קצר של 10 ימים בישראל ואז הם חוזרים ואומרים: היי, אנחנו רוצים להזדהות עם המדינה הזאת, זוהי מדינה כל כך טובה, אנחנו רוצים לחזור, אנחנו רוצים להתחתן עם יהודיה ואנחנו רוצים את זה וכו'.

יולי יואל אדלשטיין: אני מניח שכמו שאמרתי, העניין עמוק יותר ויכול להיות שהדבר נובע מדברים שקורים בתוך המשפחה, בתוך מוסדות הלימוד, בתוך בתי כנסת בהם הרבי לא בהכרח הופך את ישראל לחלק מהדיון אלא מדבר על כל הזרמים וכל התנועות.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינתי, זה כל כך ברור לבוא לחבר שלי ולהגיד לו בוא נדבר קצת יותר לעומק ומחר נמצא סוף סוף פתרון לבעיית הכותל.

יולי יואל אדלשטיין: האם זה אומר שיחסי התפוצה הישראלית תהיה על רמה שונה לגמרי ממש מאותו יום?

יולי יואל אדלשטיין: לא צריך אף אחד אחר, מימון סגור כי הכול יהיה בסדר?

יולי יואל אדלשטיין: זה כמו קיר.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שאני אסיים את המונולוג הזה ואז שאלות בבקשה והאנשים יגידו אחד אחרי השני: ובכן מר יו"ר הכנסת אתה חייב להבין, מבחינתנו הכול בסדר.

יולי יואל אדלשטיין: זה רק ישראל, הממשלה שלכם, המדיניות שלכם, הכנסת וכו'.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו בסדר והילדים שלנו הכי טובים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מעניקים להם חינוך ראוי, אנחנו עושים הכול.

יולי יואל אדלשטיין: בשבילנו ישראל היא חלק מהזהות שלנו, בשביל הילדים שלנו ישראל היא חלק מהזהות שלהם, זו רק הבעיה שלכם.

יולי יואל אדלשטיין: בפעם האחרונה שבדקתי שני מונולוגים לא הופכים להיות דיאלוג אחד.

יולי יואל אדלשטיין: כולנו צריכים איכשהו להגיד בסדר, משחק האשמות.

יולי יואל אדלשטיין: אתם יודעים, אני יכול לשאת עכשיו מונולוג ארוך על מה לא בסדר לגבי נושאים שונים והדבר האחרון שאתם יכולים להגיד עלי הוא שאני לא מעורה במה שקורה בתפוצה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא שם, זאת המשפחה שלנו, התחלנו עם זה.

יולי יואל אדלשטיין: אני יודע כמה ישראל יקרה לליבכם.

יולי יואל אדלשטיין: פעם אחת בואו לא נאשים אחד את השני ונבדוק קודם כל מה כל אחד מאיתנו יכול לעשות באופן אישי בביתו ונשאיר את הדיאלוג פתוח.

יולי יואל אדלשטיין: כמו כן נמשיך לדבר עם חברי כנסת ושרים.

יולי יואל אדלשטיין: לא לכולם יש מספיק ידע על התפוצה, לא כולם מודעים לאתגרים שאתם כמנהיגי היהודים מתמודדים איתם.

יולי יואל אדלשטיין: אבל קודם כל בואו לא נגיד: אני?

יולי יואל אדלשטיין: לא הילדים שלי, הכול בסדר, הכול נפלא.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שהגישה הזאת כפי שכבר אמרתי היא לא מאד מועילה.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא רק לגבי האי שמפריד בינינו אלא לגבי זה שכל אחד מאיתנו יתחיל יעשה בדק בית ויבדוק מה קורה אצלו בבית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לכם.

מארק לוין: אדוני יו"ר הכנסת, טוב לראותך שנית.

מארק לוין: יש לי שאלה אחת אליך שארצה שתתייחס אליה בתור אחד שידע והיה מעורב במשך הרבה זמן, אחד שהיה המייסד את התנועה הגלובלית נגד אנטישמיות, בכל הנושאים שעלו בפולין ובארמניה.

מארק לוין: במשך הרבה שנים דיברנו על האנטישמיות החדשה, על הדמוניזציה של ישראל, המוסר הכפול איתו מתמודדת ישראל.

מארק לוין: היום ראינו עלייה משמעותית באנטישמיות המסורתית במקומות בהם לא ראינו אותה המון זמן.

מארק לוין: מה אתה שומע מעמיתך בפרלמנט הפולני, הבולגרי ובמקומות אחרים?

מארק לוין: כיצד הם מסבירים מה שממשלתם ואחרים עושים היום?

יולי יואל אדלשטיין: מניסיוני, אני יכול להגיד שיש הכחשה גורפת.

יולי יואל אדלשטיין: מרק, אני חושב שנגעת כאן בנקודה חשובה מאד.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו, וגם אני, דיברנו במשך שנים על האנטישמיות החדשה ועל איך עושים דמוניזציה לחיילי ישראל וכשהם לא יכולים להגיד יהודון מסריח הם אומרים כמה גרועים החיילים שלנו ואני משתמש בשפה מכובסת.

יולי יואל אדלשטיין: היום המצב שונה.

יולי יואל אדלשטיין: פולין הצביעה ביחד עם ישראל בהרבה פורומים בינלאומיים.

יולי יואל אדלשטיין: בולגריה היא לא מדינה אויבת של ישראל ככל הידוע לנו.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו חוזרים לצורה הקלאסית של אנטישמיות וכמו שאמרתי הכחשה גורפת.

יולי יואל אדלשטיין: הייתי בביקור רשמי בפולין ביוני האחרון ולצערי, למרות שמדובר בעניין עצוב ורציני אשתמש בבדיחה כדי להסביר את העניין.

יולי יואל אדלשטיין: זה היה כמו דיאלוג בין שני אנשים חרשים כמו בבדיחה הרוסית שהולכת ככה: אני הולך לדוג.

יולי יואל אדלשטיין: לא, אני הולך לדוג.

יולי יואל אדלשטיין: או, חשבתי שאתה הולך לדוג.

יולי יואל אדלשטיין: ככה דיברתי עם עמיתי הפולנים.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי שכולנו צריכים ללמוד לקח מהשואה ולהתייחס ברצינות לכל מה שקרה שם ואני כמובן מדבר בתקינות פוליטית ולא מאשים אותם כמובן, אלא אומר להם לבדוק מה כל מדינה עשתה בזמן השואה ולוודא שהאומות שעזרו יקבלו את ההערכה המגיעה להם ומשהו יעשה למשתפי הפעולה ואז אחד מעמיתי שעמד לידי אמר, העם הפולני כולו, קתולים, יהודים, צוענים סבלו תחת הכיבוש הנאצי ואנחנו הקורבנות האולטימטיביים של הנאצים.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שאמרתי, הכחשה גורפת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו משתדלים לעשות כמיטב יכולתנו במקרים כאלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני גם בקשר ואני גם משתמש בקבוצת חברים בפרלמנט הזה כדי להעביר את המסר.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו צריכים לחשוב מחוץ לקופסה כי אנחנו התרגלנו לאויבים הנחבאים של מדינת ישראל שהם אמיתיים ואנטישמים וזה שונה לחלוטין.

יולי יואל אדלשטיין: המדינות האלה אפילו נעלבות ואומרות: היי, אנחנו החברים שלכם.

יולי יואל אדלשטיין: כדי להוסיף על כך, זה לא משהו שהתכוונת אליו, אבל אנחנו מתמודדים עם אותו אתגר עם כל מיני מפלגות ימין קיצוניות באירופה שמביאים את אותו המסר שהם מנסים לדבר עם מנהיגי ישראל ללא הצלחה ברוב המקרים.

יולי יואל אדלשטיין: הם אומרים שהם חברים שלנו ואנחנו משתפים איתכם פעולה ואתם משתמשים בסיסמאות ומצביעים עלינו.

יולי יואל אדלשטיין: למה אתם עושים את זה?

יולי יואל אדלשטיין: ושוב פעם אנחנו צריכים להיזהר.

יולי יואל אדלשטיין: לא מזמן הייתי במצב דומה באוסטריה ואמרתי למי שניסה ליצור איתי קשר שאין בכלל בעיה, שיביא לי מכתב ממנהיגי הקהילה היהודית המקומית שאתם בסדר ואז נדבר.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי או לא לצערי הקהילה היהודית המקומית קראה לילד בשמו ואמרה להם בדיוק איזה סוג של אנשים הם.

יולי יואל אדלשטיין: אלו האתגרים שלנו כרגע.

סימור רייך: מר יו"ר הכנסת תודה על השתתפותך.

סימור רייך: היה מאד מעניין לשמוע אותך מדבר ברהיטות על הנושא.

סימור רייך: פתחת את הדלת בנוגע ליהדות התפוצה ויהדות אמריקה ואני רוצה להרחיב בעניין.

סימור רייך: אני לא בטוח שהתייחסת בזלזול לעניין אבל אני רוצה להרחיב אותו מבחינת כמה מחקרים, מבחינת הקמפוסים, מבחינת יהדות אמריקה, מבחינת נוער באופן כללי, מבחינת ישראל ואפילו מבחינת אוונגליסטים צעירים שכביכול אינם קרובים לישראל (לא ברור).

סימור רייך: לכן, אינני יכול לתת לך תשובה על מה הנושא אבל זה נושא רציני מאד.

סימור רייך: אין לך שום בעיה עם הקבוצה הזאת כאן, אבל אלה שאינם כאן ואלה שעדיין קצת מודאגים לגבי ישראל, התייחסת מקודם לנושא בית המשפט, הניסיון לשנות את החוקים בבית המשפט על ידי חקיקה.

סימור רייך: גם לזה יש השפעה מבחינת הקטנת ערך הדמוקרטיה מנקודת המבט הישראלית.

סימור רייך: אני חולק איתך את הדאגה העמוקה לגבי שמירת ישראל חזקה ביחד עם אמריקה ואני מקווה שאתה ועמיתך תוכלו להתמודד יותר טוב עם העניין.

יולי יואל אדלשטיין: בהחלט סימור.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כל נחמד לראות אותך שוב ולראות את המסירות שלך לעניין לאורך השנים.

יולי יואל אדלשטיין: אומר שני דברים.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כל, לגבי שאלת החקיקה והדברים המתרחשים כאן בכנסת אשתמש במקרה שקרה לי לא מזמן כדוגמה.

יולי יואל אדלשטיין: ביום השואה הייתי בפרלמנט האירופאי בבריסל והפרלמנט הבלגי החליט לראשונה לקיים אירוע לכבוד יום השואה והם הזמינו אותי להיות האורח שלהם ולנאום שם.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר הטקס המרגש השתתפתי בפגישה ביחד עם כמה חברי כנסת מהקואליציה והאופוזיציה שליוו אותי.

יולי יואל אדלשטיין: נפגשנו עם שר החוץ הבלגי ואתה יכול לתאר לעצמך מה היה שם.

יולי יואל אדלשטיין: אחד מהם, לאחר שהסביר שהוא חבר של ישראל, שאל שאלה ואמר שהוא מודאג לגבי חקיקות מסוימות שפוגעות בדמוקרטיה הישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: הוא לא נתן הרבה דוגמאות אבל הוא הזכיר כמה חוקים.

יולי יואל אדלשטיין: אתה יודע, זה לגיטימי מדי פעם לאבד את הסבלנות ועניתי לו, אתה יודע מה?

יולי יואל אדלשטיין: גם אני דואג לגבי כל החוקים האלה שפוגעים בדמוקרטיה.

יולי יואל אדלשטיין: למשל, הדבר הנורא הזה ששוטרים רדפו אחרי נשים לבושות בורקיני בחוף הים ונותנים להם דוחות ואפילו עוצרים אותן, מעכבים אותן.

יולי יואל אדלשטיין: רגע, אני מצטער, זה לא קרה בישראל זה קרה באירופה.

יולי יואל אדלשטיין: אז אמרתי, רגע הגדרת ברית מילה כהתעללות בילדים זה מזעזע.

יולי יואל אדלשטיין: רגע, מצטער זה בעצם קרה בפרלמנט של המועצה האירופאית ולא בישראל.

יולי יואל אדלשטיין: וגם שחיטה כשירה ועוד דברים.

יולי יואל אדלשטיין: אני יודע שהתנהגתי כמו ליצן, אבל במקרים מסוימים אתה לא יכול לתת תשובה רצינית.

יולי יואל אדלשטיין: אבל כדי לתת לך תשובה רצינית כי אינך מועידת החוץ של הפרלמנט הבלגי אומר שאף אחד מהחוקים שאתה מדבר עליהם אי פעם עבר.

יולי יואל אדלשטיין: אלו היו רק הצעות לחוקים או כמו שקודמי, שהיום הוא נשיא מדינת ישראל אמר, חקיקה-הצהרה.

יולי יואל אדלשטיין: אז אף אחד מהם מעולם לא עבר.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב זה לגיטימי להעביר ביקורת ולנסות לפעמים לשנות דברים מסוימים דרך בתי המשפט, זה לא בהכרח הופך אותך לפאשיסטי.

יולי יואל אדלשטיין: אבל כל הנושאים הגדולים האלה אותם אני רואה מדי פעם בעיתונות ולפעמים הם מדווחים למשל יהיה חוק בו ראש הממשלה ימנה את כל שופטי בית המשפט וכד'.

יולי יואל אדלשטיין: אף אחד לא ממש מתכוון שזה יגיע לקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: זו סתם הצהרה של הנשרים.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני חושב שאנחנו חייבים לעבוד בצורה יסודית ועלינו לקחת בחשבון את ההשלכות הבינלאומיות ובטח היהודיות לגבי כל מה שאנחנו עושים ואפילו דנים, אבל עלינו גם להיות מאד מדויקים.

יולי יואל אדלשטיין: הדבר השני שרציתי להגיד לך סימור, שאמרת משהו שחשוב לי להזכיר.

יולי יואל אדלשטיין: אמרת שאין לנו בעיה עם הקבוצה הזאת אבל יש אנשים אחרים וכו'.

יולי יואל אדלשטיין: תמיד היה לנו את הוויכוח על להיות פוליטיקאי כל כך הרבה זמן.

יולי יואל אדלשטיין: אנשים תמיד צוחקים עלי שהרעיון הכי אהוב עלי אפילו במערכת בחירות היא להטיף למומרים.

יולי יואל אדלשטיין: אני רציני, אני אפילו לא מחייך כשאני אומר זאת כי אנחנו לפעמים מאמינים שהמעורבות העיקרית שלנו צריכה להיות עם האויבים שלנו ואלו שאינם תומכים בנו ואנחנו צריכים לצאת והושיט להם יד וכד'.

יולי יואל אדלשטיין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר אליכם כפי שאני מדבר עם כל הקבוצות האחרות המגיעות לכן בהבנה צלולה שהם חברים של ישראל, שהם אנשים שאכפת להם ושהם רוצים לראות שהדברים מתפתחים בכיוון הנכון.

יולי יואל אדלשטיין: זה בדיוק המסר.

יולי יואל אדלשטיין: לכל אחד מכם יש חברים ועוקבים וארגונים ולכן זה כל כך חשוב לי להעביר את המסר הזה כאן.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יכול להחליף את הרבי בבית הכנסת שבקרוב, בפסח, יגיע לבית הכנסת וידבר עם 500 או 1000 אנשים.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה שהוא ידבר איתי כדי שאוכל לשכנע אותו שיהפוך את ישראל לחלק מהדיון בזמן הדרשה.

יולי יואל אדלשטיין: זה הרעיון.

קריאה: אני רוצה להודות לך מר יו"ר הכנסת על הנאום המרשים שלך.

קריאה: אני רוצה להתמקד במה שהתחלת לדבר עליו בנוגע לאיראן ורוסיה.

קריאה: כמובן שאף אחד אחר לא מנוסה כמוך לאור הניסיון שלך.

קריאה: אני רוצה לדעת האם רוסיה טובה או רעה ולמה אנחנו צריכים לצפות מסוריה ומאיראן - - -

יולי יואל אדלשטיין: לא, אנחנו מחייכים בגלל שאתה יודע.

יולי יואל אדלשטיין: אני יכול להבחין בכמה דוברי רוסית היושבים ליד השולחן ואני יכול להזכיר להם פתגם עתיק על הניסיון להבין את רוסיה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין את רוסיה, אף אחד לא מבין את רוסיה.

יולי יואל אדלשטיין: אבל בנימה רצינית אומר שאנחנו שומרים על תיאום ויחסים עם רוסיה.

יולי יואל אדלשטיין: אני בעצמי אין לי על מה להתלונן בגלל שאחרי תקופה של חיזור ורדיפה הוזמנתי לרוסיה על ידי עמיתי הרוסי והייתי המנהיג הישראלי הראשון והיחיד שנתבקש לנאום בפרלמנט.

יולי יואל אדלשטיין: זה אף פעם לא קרה, לא עם רבין ז"ל או שרון ז"ל או נתניהו ואף אחד מקודמי או מנשיאי המדינה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מנחש שהם קיוו שאדבר ברוסית ולכן דיברתי בעברית בחלק מהזמן.

יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר שאנחנו שומרים על יחסים איתם אבל חשוב מאד להבין דבר אחד.

יולי יואל אדלשטיין: רוסיה פועלת למען האינטרס הרוסי מבלי כל סנטימנטים לישראל, לסוריה או לאף אחד אחר אפילו שזה מה שהם אומרים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו צריכים לנסות לנתח את זה ולהבין את זה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, בטווח הקצר, כפי שאמרתי, אנחנו מתואמים.

יולי יואל אדלשטיין: בטווח הארוך, אומר בכנות, אני לא יודע.

יולי יואל אדלשטיין: החדשות הטובות הן שלפחות בטווח הקצר הם החברים הטובים של האיראנים ושל הסורים, אבל בטווח הארוך אני לא בטוח שהם יישארו חברים מכיוון שהאינטרסים שלהם יהיו מנוגדים באיזשהו שלב.

יולי יואל אדלשטיין: הדבר האחרון שאגיד על הנושא הוא שאנחנו חייבים להבין שהם כאן כדי להישאר.

יולי יואל אדלשטיין: הם לא ייעלמו מחר, הם לא יארזו מחר ויעזבו.

יולי יואל אדלשטיין: מעתה והלאה אנחנו צריכים לקחת בחשבון את הנוכחות שלהם וכפי שאמרתי הם שכנים חדשים שצריך לקחת בחשבון.

מלקולם הונליין: תודה רבה על הזמן שהקדשת לנו ועל הערותיך.

מלקולם הונליין: יש לנו מסורת של הענקת מתנות אבל אתה מאד מיוחד לכן יש לנו שתי מתנות עבורך.

אלכסנדר סמוקלר: יש לי את הזכות והכבוד היום להגיש לך ספר שנכתב על ידי ידידנו והמורה הרוחני שלי יולי קושרובסקי שהלך לעולמו לפני מספר שנים.

אלכסנדר סמוקלר: הספר פורסם באנגלית לפני כמה חודשים על ידי הוצאת אוניברסיטת סירקיוז ופרק שלם מתוך הספר מוקדש למורה לעברית צעיר שהגיע מהגולג ולאחרונה התמנה ליו"ר הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: זה כבוד גדול, תודה רבה.

מלקולם הונליין: אני רוצה שתפגשו חברת כנסת מאד מיוחדת, חברה מאד טובה שלנו שהייתה איתנו בשנה שעברה.

מלקולם הונליין: מכיוון שהיא נמצאת כאן חשבתי שזו תהיה הזדמנות מצוינת להזמין את עליזה לביא לומר כמה דברים.

מלקולם הונליין: רבים מכירים את ספר התפילה שהיא כתבה.

מלקולם הונליין: היא ברוכת כישרונות וגם מאד מסורה ליהדות התפוצות.

מלקולם הונליין: היא באה רק להגיד שלום אבל חשבתי שיהיה לכם חשוב לשמוע כמה דברים מאחת המנהיגות של הכנסת ואת תפיסתה לגבי חלק מהנושאים עליהם שוחחנו ושאני יודע שהם גם חלק מסדר היום שלה.

עליזה לביא: שלום, שמי עליזה לביא ואני שמחה להיות כאן איתכם.

עליזה לביא: יש לנו יום עמוס בכנסת כפי שאתם בוודאי יודעים ומזל שהיו לי כמה דקות לבוא ולברך אתכם, במיוחד בתקופה הזאת.

עליזה לביא: לפני שבוע פגשתי את חבר הקונגרס האמריקאי טד דויטש, שבתו ביקרה במשרדי שנה שעברה.

עליזה לביא: מאז שהתמניתי לחברת כנסת יש לי שני מתנדבים מאמריקה המגיעים מחלק מהפרויקטים כגון "מסע" או מכון הרטמן או מתוכניות אחרות.

עליזה לביא: הסיבה לכך היא שמהרגע הראשון שהגעתי לכנסת הבנתי שיש לי קול ואני מייצגת את האנשים שלא נמצאים כאן כאזרחי ישראל אלא כעם ישראל.

עליזה לביא: הרבה מהעמיתים, החברים והמשפחה שלכם מבקשים עזרה וסיוע והרבה מהנושאים בהם אני מטפלת כגון גיור, עגונות, בית דין או נושאים אחרים שמגיעים לשולחננו.

עליזה לביא: חלק נוסף של עבודתנו קשור גם לחיים שלכם.

עליזה לביא: תמיד יש את הצורך לפתח את הצרכים שלנו במיוחד עם הדור הצעיר בקמפוסים, באוניברסיטאות, בקולג'ים.

עליזה לביא: היו לי מלא הזדמנויות לדבר עם האנשים הנפלאים האלה אבל מצד שני אני חושבת שכולנו צריכים לחשוב על הכלים שאנחנו צריכים לפתח יחדיו, מה שיש לנו זה לא מספיק.

עליזה לביא: אנחנו גם צריכים לחשוב על שפה משותפת וכמובן שלא רק אנגלית/עברית, עלינו להקשיב לכל הקולות.

עליזה לביא: בשבוע שעבר, כשפגשתי את טד דויטש, דיברנו גם על הסקרים הדמוקרטיים שמספקים המון מידע סטטיסטי לו אנחנו זקוקים כדי לחשוב יחדיו.

עליזה לביא: זהו עסק משותף שלנו וזה העתיד המשותף שלנו ותודה על כל העזרה שלכם.

עליזה לביא: אנחנו כאן בשבילכם ואתם בשבילנו.

עליזה לביא: זה לא רק אמריקה וישראל, אלה גם האחים והאחיות שלנו בעולם כולו כמו הרבי של רוסיה שכתב לי מכתב לפני שנתיים ומאז אני עובדת קשה כדי להעביר את החוק הזה.

עליזה לביא: אני מדברת על העובדה שלצערי ברוסיה כיום הרבה נשים הופכות להיות עגונות עקב התופעה שגברים עוזבים את נשותיהם, בדרך כלל מסיבות כלכליות, מבלי לתת להם גט ואז מתחתנים עם נשים לא יהודיות.

עליזה לביא: וכך הרבה נשים מוצאות את עצמן עגונות ואף אחד לא יכול לעזור להן.

עליזה לביא: ועכשיו, אחרי שנתיים מאד עמוסות אנחנו עומדים להשיג חקיקה שתעניק למדינת ישראל דרך בתי הדין את היכולת לתת לנשים אלו, שהן לא אזרחיות ישראליות, עזרה מבית הדין בישראל.

עליזה לביא: תודה על עזרתכם, תודה מלקולם על כל עבודתך ועל עבודתנו המשותפת ותודה על ההזדמנות לדבר.

מלקולם הונליין: תודה.

מלקולם הונליין: את משתתפת בועדת הכספים ואני יודע שהגשת הצעת חוק שתאפשר לאנשים לא לעבוד בשבת מבלי הצורך להגיש תצהיר.

עליזה לביא: קראת על כך?

מלקולם הונליין: אני יודע מכיוון שזה נושא חשוב שעלה גם באמריקה ואנחנו משתמשים בהצעת החוק שלך כמודל של מה שאפשר לעשות מכיוון שלפני כן אנשים היו צריכים לספק הוכחה שהם מקיימים מצוות כדי לקבל אישור לא לעבוד בשבת.

מלקולם הונליין: אני חושב שכחברה במפלגת יש עתיד יש לך את הכוח לבנות קואליציה לנושאים.

מלקולם הונליין: את יו"ר ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות וגם בועדת החוץ והביטחון שהיא חשובה לכל מה שמדאיג אותנו, אבל כפי שאמרתי כתבת כל מיני דברים ולמעשה בחדרי במלון יש את הסידור שלך על המדף והוא משגיח עלינו.

עליזה לביא: זה רב מכר כאן וגם בארצות הברית.

עליזה לביא: הוא הוצא לאור באמצעות רנדום האוס.

עליזה לביא: בעצם, הספרים האלה סיפקו לי הרבה הזדמנות לדבר בארצות הברית.

עליזה לביא: בקשר להצעת החוק שעברה אתמול אחרי שנתיים וחצי, ולמרות ששר האוצר שלנו לא רצה שהחוק הזה יעבור, עשינו זאת אתמול.

עליזה לביא: העובדה היא שמשנות ה-50 רק לאנשים דתיים הייתה את האפשרות לא לעבוד בשבת.

עליזה לביא: אנחנו מדברים על 450 אזורים, מפעלים וכד' שאפשרו עבודה בשבת.

עליזה לביא: במצב הזה לצערי הרב רק אנשים דתיים יכלו לא לעבוד בשבת וכאשר אנשים חילוניים, כדי לא לעבוד בשבת, אמרו שהם בעלי תשובה או שיש להם ילדים שהם רוצים לבלות איתם ביום שבת או שהבן שלהם בצבא וזה הזמן היחיד שיש להם להיות איתו – פוטרו מהעבודה ואמרו להם שלא זקוקים להם יותר בגלל שהם לא יכולים לעבוד בשבת.

עליזה לביא: רצינו לשנות את המצב הזה.

עליזה לביא: ראשית כל ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית, אז למה יש מצב כזה?

עליזה לביא: יתרה מכך גילינו שהרבה מהאנשים החילוניים שיקרו וחתמו על הצהרה שהם דתיים כי הם לא רצו לאבד את עבודתם.

עליזה לביא: אז תודה לאל שהצלחנו וביחד עם הדתיים הכי שמרניים, שלא תמיד קל לשתף איתם פעולה, אתמול בכנסת ביחד עם חבר הכנסת גפני עשינו היסטוריה והסכמנו על הצעת החוק הזאת ואני מקווה שהעניין יסתיים בעוד שבועיים.

מלקולם הונליין: יש לנו זמן לשתי שאלות.

מלקולם הונליין: למישהו יש שאלה לחברת הכנסת לביא?

מלקולם הונליין: אתם צריכים לדעת שבמסגרת טווח הנושאים בהם היא מעורבת נסענו לפולין יחדיו.

עליזה לביא: אולי אנחנו צריכים לעשות זאת שוב.

מלקולם הונליין: במצב היום אני לא בטוח אם אנחנו צריכים לנסוע לשם.

מלקולם הונליין: מה את חושבת, אנחנו צריכים לנסוע לשם?

עליזה לביא: דבר ראשון אנחנו צריכים להחזיר את השגרירה שלנו אנה אזרי.

עליזה לביא: היא שגרירה מדהימה עם נסיון רב ואני חושבת שזה הזמן להחזיר אותה לישראל ולשמוע מה יש לה להגיד.

עליזה לביא: פגשתי אותה לפני שנה בועדת החוץ.

עליזה לביא: היו לנו הרבה פגישות בנוגע לכל מיני נושאים כולל סייבר ואני חושבת שבזמנים כאלה אנחנו צריכים לחשוב שוב על המשלחות לפולין, על ההכנה שאנחנו עושים לחבר'ה הצעירים שיוצאים במשלחות האלה.

עליזה לביא: אני חושבת שעוד ארצות יאמצו את החקיקה הזאת ואנחנו צריכים לחשוב על זה לפני.

עליזה לביא: אני לא יודעת מה קרה לראש הממשלה שלנו, אני לא רוצה לדבר כאן פוליטיקה, אבל אני חושבת שהגיע הזמן שנחזיר את השגרירה שלנו.

רוברטה גולדשטיין: אני רק שאלתי את יולי אדלשטיין בדרכו החוצה איך הוא מרגיש לגבי הנוער שלנו שנוסע לפולין כדי לתמוך בישראל.

רוברטה גולדשטיין: הם עושים את זה לקראת סיום הלימודים שלהם כדי להשתתף בצעדת החיים ובזה אנחנו מכניסים כסף לפולין.

רוברטה גולדשטיין: והתשובה שלו הייתה כדי לחנך את הילדים כי אם לא נעשה זאת נאבד את ההזדמנות לחנך את הילדים שלנו וזה לא יהיה רעיון טוב.

עליזה לביא: אנחנו צריכים לחשוב מחדש.

עליזה לביא: בין השנים 1990 ועד 1995 כיהנתי כמנכ"ל המועצה הציבורית לחילופי נוער וצעירים והמלחמה שם הייתה הדדית.

עליזה לביא: אני חושבת שאולי אנחנו צריכים ליצור תוכניות כאלה ולתכנן סמינרים של יום אחד בהם נפגוש ונדבר עם התלמידים והסטודנטים בפולין.

עליזה לביא: אנחנו צריכים לחשוב מחוץ לקופסה מכיוון שהמצב השתנה.

עליזה לביא: אני שומעת על יותר ויותר מנהיגים הדומים לנשיא פולין, לראשי ממשלה ולשרים.

עליזה לביא: אני מייצגת את הכנסת במועצות אירופאיות ואני שומעת דברים ולא בפעם הראשונה וזה גם לא משהו חדש עבורי.

עליזה לביא: לכן, אני חושבת שאנחנו צריכים לפחות לשבת יחדיו ולחשוב לפני שזה יהיה מאוחר מדי.

מלקולם הונליין: אוקיי.

מלקולם הונליין: אם לאף אחד אין שאלה ממש דחופה אנחנו צריכים לעלות לאוטובוס לפגישות הבאות שלנו.

מלקולם הונליין: אני רואה שחבר הכנסת יהודה גליק חזר.

יהודה גליק: רק באתי להגיד שלום כי אני יודע שאתם עוזבים.

יהודה גליק: רציתי להביע את אהבתי ולהגיד תודה עבור תמיכתם ועבודתכם שהיא מאד משמעותית עבורנו.

עליזה לביא: כן, ובמיוחד לאחר תקופה מסוימת, אני יודעת שהדור הצעיר שואל מה קורה בישראל?

עליזה לביא: מדוע הם אומרים דברים כאלה?

עליזה לביא: סטודנטים צעירים אמרו לי איך יכול להיות שלקחת את המקום שלנו בכותל?

עליזה לביא: אז תגידו להם שלכולם יש מקום בכותל והכותל שייך לכולנו.

עליזה לביא: תהיו שגרירים טובים, אתם יודעים דברים טובים קורים לפעמים ליהודים.

עליזה לביא: תודה רבה.