ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 301, 2018-05-14 11:08

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: ברוכים הבאים.

אברהם נגוסה: נתחיל את הדיון בנושא שילובם של יוצאי אתיופיה במוסדות להשכלה גבוהה, בחינת שילובם ויישום התכנית למצוינות אקדמית שגם אנחנו נבחן כמובן את התכנית הממשלתית שאושרה בוועדת השרים בממשלה עם תקציבים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע גם את יישום התכנית הזו.

אברהם נגוסה: את הדיון קבענו בדחיפות לאור הכתבה שראינו בשבוע שעבר ב"מעריב", וראינו את זה, למרות המאמצים של תכניות הממשלה בנושא הזה ואנחנו דווקא הבנו מהכתבה שהנושא של שילוב יוצאי אתיופיה בהשכלה הגבוהה מדאיג ויש קשיים, בלשון המעטה.

אברהם נגוסה: קבענו את הדיון כדי לשמוע מכל הגורמים מה קרה ואיך אנחנו משנים את המציאות.

אברהם נגוסה: מה קורה לתכנית הזאת שאושרה.

אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו רוצים לשמוע היום.

אברהם נגוסה: כמובן ביקשנו מהממ"מ שיביאו לנו נתונים נכון לעכשיו, את המציאות, ואנחנו מאוד מודים לנורית שעשתה עבודה טובה.

אברהם נגוסה: אני מבקש ממנה להציג לנו את הנתונים.

אברהם נגוסה: לאחר מכן נשמע מאנשים שעוסקים כדי לקדם את הנושא הזה.

אברהם נגוסה: בבקשה נורית.

נורית יכימוביץ' כהן: תודה ליושב הראש, אני חוקרת במחקר למידע ומחקר של הכנסת.

נורית יכימוביץ' כהן: כאמור, התבקשנו על ידי הוועדה לכתוב חומר רקע לדיון של היום על יוצאי אתיופיה במוסדות להשכלה גבוהה, כתבתי מסמך בשם הזה והמסמך יעלה היום לפורטל ועדת העלייה וגם לאתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

נורית יכימוביץ' כהן: כאמור אני אציג כאן בעיקר את הנתונים.

נורית יכימוביץ' כהן: קודם כל, הנתונים העדכניים שיש לנו הם לגבי שנת הלימודים תשע"ז, למדו בה כמעט 3,200 סטודנטים יוצאי אתיופיה במוסדות להשכלה גבוהה בישראל.

נורית יכימוביץ' כהן: שיעור יוצאי אתיופיה מכלל הסטודנטים היה 1.2% וזה בזמן ששיעור יוצאי אתיופיה בכלל האוכלוסייה היה 1.7%.

נורית יכימוביץ' כהן: אז יש לנו כאן פער בין 1.2% לבין 1.7% אבל חייבים לציין שעדיין המצב יותר טוב מנתוני עבר של שנת תש"ס שבה שיעור יוצאי אתיופיה מכלל הסטודנטים היה 0.5% כך שכבר הייתה עליה, עדיין לא לרמת שיעור יוצאי אתיופיה בכלל האוכלוסייה.

נורית יכימוביץ' כהן: מעניין לראות מה קורה מבחינת ייצוג יוצאי אתיופיה בתואר ראשון, שני ושלישי.

נורית יכימוביץ' כהן: 1.4% מתלמידי תואר ראשון הם יוצאי אתיופיה ובתואר שני יש ייצוג הרבה יותר נמוך, פחות מ-0.5%, כאשר בתואר השלישי הייצוג הוא אפילו עוד יותר נמוך, 0.2%.

נורית יכימוביץ' כהן: מעניין לראות גם את ההתפלגות של הסטודנטים לתואר ראשון לפי סוג מוסד הלימוד.

נורית יכימוביץ' כהן: מכללות אקדמיות, מכללות אקדמיות לחינוך ואוניברסיטאות, כאשר 56% מהסטודנטים יוצאי אתיופיה לומדים במכללות אקדמיות, וזה לעומת 46% מכלל הסטודנטים ובאוניברסיטאות המצב הפוך, כאשר 30% מיוצאי אתיופיה לומדים באוניברסיטאות לעומת 39% בכלל הסטודנטים.

נורית יכימוביץ' כהן: במכללות האקדמיות לחינוך המצב דומה.

נורית יכימוביץ' כהן: מעניין לבדוק גם באיזה תחומי לימוד מוצאים את הסטודנטים יוצאי אתיופיה, כאשר יש שיעור גבוה במדעי החברה ומינהל עסקים לתואר ראשון, ואלה הם המספרים, ולעומת זאת במקצועות אחרים שיש להם יותר נטייה מדעית או מתמטית כמו הנדסה ואדריכלות, מדעי הטבע והרפואה יש שיעור נמוך של יוצאי אתיופיה לעומת כלל האוכלוסייה.

נורית יכימוביץ' כהן: כמה מילים על הציון הממוצע של יוצאי אתיופיה בבחינה הפסיכומטרית, של יוצאי אתיופיה ושל כלל האוכלוסייה בעוד שהציון הממוצע של כלל הנבחנים הוא 545, הציון הממוצע של יוצאי אתיופיה הוא 451 ועוד מעניין לציין שיש הבדלים גדולים בין בחינה ראשונה לבחינה חוזרת.

נורית יכימוביץ' כהן: כמו שאתם יכולים לראות כאן בטבלה, ההבדל קיים גם אצל יוצאי אתיופיה וגם אצל כלל הנבחנים אבל אם הציון הממוצע של כלל הנבחנים עולה בערך ב-30 ומשהו נקודות, הרי שהציון הממוצע של יוצאי אתיופיה עולה בערך ב-70 נקודות מבחינה ראשונה לבחינה חוזרת ויש טעם לשאול למה ומה מאפיין את האוכלוסייה הזאת שיוצאת נשכרת מבחינה חוזרת.

עמר בר-לב: ואז מה הפער, אחרי העליה?

עמר בר-לב: בין כלל האוכלוסייה לבין יוצאי אתיופיה?

עמר בר-לב: בבחינה שניה.

נורית יכימוביץ' כהן: אז בבחינה חוזרת הפער הוא בין 566 ל-502.

דנה גורדון שושני: פער של 60 במקום פער של 100.

נורית יכימוביץ' כהן: אז הפער מצטמצם בבחינה חוזרת.

נורית יכימוביץ' כהן: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך, באמת נתת לנו את הנקודות החשובות והתמונה הכללית בנושא.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עמר בר לב, תודה שהצטרפת אלינו.

אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל לשמוע את תגובתם של נציגי האוניברסיטאות לנתונים ששמענו עכשיו, לכן אולי נשמע את גברת אסתי נח מהאוניברסיטה העברית.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת פנינה תמנו שטה.

אברהם נגוסה: אסתי, אני רוצה לשמוע ממך מה הסיבה, הגורם שדווקא במכללות יש יותר ופחות באוניברסיטאות.

אסתי נח: באוניברסיטה העברית קודם כל לאורך כל השנים קיבלנו מועמדים יוצאי אתיופיה, מרביתם גם השתתפו במכינה האוניברסיטאית.

אסתי נח: בשנים האחרונות, מזה שבע שנים בערך יש לנו שיתוף פעולה עם מכון פוירשטיין שיחד אנחנו ממיינים את המועמדים בנוסף על הבחינה הפסיכומטרית, הם עוברים את מערכת המיונים של מכון פוירשטיין והחלטת רקטור של האוניברסיטה לקבל כ-20 מועמדים בשנה באופן הזה לכל תחומי הלימוד, כולל רפואה.

אסתי נח: יש לנו הצלחה מאוד יפה עם המתקבלים, אלא שאנחנו אפילו לא מצליחים למלא את ה-20.

אברהם נגוסה: כמה מתוך ה-20 אתם מקבלים?

אסתי נח: אנחנו מקבלים עד 20 בדרך הזאת, אנחנו כמעט ולא מסרבים לרשימות שאנחנו מקבלים אחרי המיונים וההמלצות של מכון פוירשטיין, ענת או רפי יציינו מה הסיבות.

אסתי נח: אני פחות מצויה בזה, אנחנו יודעים שאנחנו פותחים את השערים, אבל פחות מגיעים, עיקר הבעיה שאני רואה, שמרביתם רוצים תחומים כמו רפואה ומשפטים.

אסתי נח: במשפטים אין בעיה, אנחנו מוכנים לקבל יותר, ברפואה תהליך המיון הוא נוסף על תהליך המיון של פוירשטיין הראשוני, יש גם מבחנים אישיותיים, או שהם מצליחים לעבור, או שלא, אבל עדיין מתקבלים וכמו שראיתם בנתון, אם קראתי נכון, 0.5%, זאת אומרת בהשוואה לכלל האוכלוסייה זה מספר מאוד יפה, מכלל ה-100 המתקבלים לרפואה - - -

אברהם נגוסה: מה זה - - - 1.2%, הרפואה.

אסתי נח: 0.5%.

אסתי נח: אמרתי.

אברהם נגוסה: או קיי.

אסתי נח: אז בהשוואה לכלל האוכלוסייה שאנחנו מקבלים בסך הכל, 100 מתקבלים לרפואה באוניברסיטה העברית, זה נתון מאוד יפה, ההישגים שלהם גם יפים אבל זה תודות לא רק לשיטת המיון אלא, וזה צריך להדגיש, זה לא קשור לפסיכומטרי או מיון אחר, זה קשור לתמיכה שהם מקבלים במהלך הלימודים.

אסתי נח: הם מקבלים תמיכה בשיעורים, בליווי, באסטרטגיות למידה, וזה החלק המהותי והמשמעותי כי לקבל אוכלוסיות באוניברסיטה זו לא בעיה, השאלה היא מה יקרה איתם ביום שלמחרת ללא העזרה.

אברהם נגוסה: אין דרישה של תוצאות הציון של פסיכומטרי?

אסתי נח: חייבים להבחן בבחינה הפסיכומטרית לצרכי מחקר והשפעה.

אסתי נח: אבל הקבלה היא על סמך המיונים של מכון פוירשטיין.

אברהם נגוסה: כלומר הפסיכומטרי לא יכול להיות המחסום, זה מה שאת אומרת לי?

אסתי נח: נכון, בפירוש לא המחסום.

פנינה תמנו: אז למה הם נדרשים לעשות פסיכומטרי?

אסתי נח: למחקר והשוואה כי אנחנו - - -

פנינה תמנו: אבל אתם מחתימים אותם שהם עושים את זה לצורך מחקר?

פנינה תמנו: מה זה לצורך מחקר והשוואה?

פנינה תמנו: האם אותם סטודנטים מבינים שהפסיכומטרי הוא לא פקטור לקבלה לתכנית הזאת ובכל זאת הם עושים פסיכומטרי רק בשביל מחקר?

אסתי נח: לא רק.

אסתי נח: זה סינון מינימלי, - - - יוכלו להרחיב למה אין צורך - - - זה חשוב מאוד.

פנינה תמנו: כי זו נקודה מאוד חשובה שהעלית.

אסתי נח: למה?

פנינה תמנו: בואי, כשעושים מחקר על יוצאי אתיופיה, אחד הדברים שאנחנו למדנו מטעויות העבר, בהרבה מאד תחומים לא רק בתחום ההשכלה, זה לבקש מהם את האישור שהם עושים את זה לצורך מחקר.

אסתי נח: לא, סליחה שניה, אני אדייק.

אסתי נח: גם לטובת כל ה, קודם כל גם אני כשאני מחויבת לקבל לרפואה ואני יכולה מתוך המועמדים לרפואה לסנן בתוך עצמם, אז יש הבדל אם כל האוכלוסייה צריכה לקבל 750 בפסיכומטרי ומיוצאי אתיופיה אנחנו מסתפקים ב-100 ולפעמים 150 נקודות פחות, אני גם צריכה להצדיק את זה, אני לא יכולה לקבל אותם בחלל ריק ולהתעלם מכל תנאי הקבלה.

אסתי נח: יש מספר נימוקים.

אסתי נח: אבל זה לא משמש למטרות קבלה, זה משמש כאיזה שהוא מכוון, איזה שהוא סנן, לא מתבססים עליו בתהליך הקבלה, הרבה פעמים הוא יכול לעזור - - -

פנינה תמנו: יש הבדל בין מכוון וסנן לבין צורך מחקר.

פנינה תמנו: צריך לדייק.

אסתי נח: זה גם נכון.

אסתי נח: בסדר.

אסתי נח: סליחה.

אברהם נגוסה: מישהו רוצה להשלים מהאוניברסיטה העברית?

אברהם נגוסה: נשמח גם לשמוע מאוניברסיטת בר אילן.

נרקיס בורלא: אני מרכזת מדור קבלת תלמידים.

נרקיס בורלא: בדומה למה שאסתי נח אמרה גם לנו יש הסכם עם פוירשטיין כבר מספר שנים, ואנחנו מקבלים אותם לא רק על סמך האבחונים וההמלצות, בנוסף יש לנו דרישות מינימליסטיות של ממוצע בגרות, מינימום פסיכומטרי וגם עמידה ברף האנגלית.

נרקיס בורלא: לאורך השנים אנחנו רואים שאחוז הפרישה הוא פחות מ-10%, אם אנחנו מסתכלים על 2010, 2011, 2012 וכן הלאה אחוזים ממש נמוכים, מתחילים כ-20 סטודנטים או יותר, אפילו פחות, ונשארים כ-18, 11, 16 בוגרים שמסיימים את התואר.

אברהם נגוסה: גם אצלכם, היא אמרה למשל "אנחנו מקבלים 20 מועמדים וגם את ה-20 אנחנו לא משיגים" הכוונה שהם לא פונים, האם גם אצלכם המצב כך, שאתם מוכנים לשלב אותם יותר ואין מועמדים?

נרקיס בורלא: בטח, אנחנו מוכנים לשלב.

נרקיס בורלא: מי שפונה אנחנו בודקים את סיכויי קבלתו.

נרקיס בורלא: אנחנו מוכנים לשלב כל מי שיבוא, כל מי שיפנה והוא עומד בנתונים.

אברהם נגוסה: השאלה האם הסטודנטים יודעים מראש שיש התחשבות ושהפסיכומטרי לא הכרחי, ושאתם מתחשבים בעניין, למרות שהם לא חופשיים מזה, אבל האם אתם גם לוקחים שיקולים אחרים כמו המלצות של פוירשטיין?

אברהם נגוסה: האם הנושא הזה ידוע למועמדים?

אברהם נגוסה: האם הדבר הזה ידוע, האם האוניברסיטאות עשו לכך פומביות ואמרו את זה כדי לעודד?

אברהם נגוסה: יכול להיות שהם מראש מפחדים שממילא לא יתקבלו כי התוצאה של הפסיכומטרי לא מגיעה לתנאי הקבלה?

נרקיס בורלא: לא, זה לא כך.

נרקיס בורלא: אצלנו יש פרסום.

אברהם נגוסה: האם עשיתם יוזמה, פרסום, הסברה כדי לעודד אותם?

נרקיס בורלא: כן, ודאי, יש אצלנו פרסום.

נרקיס בורלא: יש פרסום באינטרנט וברשתות חברתיות.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מאוניברסיטת תל אביב.

פנינה תמנו: אפשר לשאול שאלה את נרקיס?

אברהם נגוסה: כן.

פנינה תמנו: היו לי מספר פניות של סטודנטים שרוצים לעשות תואר שלישי ספציפית בבר אילן ומתקשים למצוא מנחה.

פנינה תמנו: זו סוגיה שהיא ידועה, שמציאת מנחה לדוקטורט זה דבר מאוד בעייתי.

פנינה תמנו: השאלה היא אם אנחנו נשאיר את זה סוג של מנת חלקם של מי שמקורבים למנחים, או שמחוברים לאקדמיה, לאליטה האקדמית, או שאתם עושים צעדים פרקטיים כאשר אתם רואים סטודנט בן הקהילה שרוצה ללמוד תואר שלישי ולא צריך שנתיים-שלוש לחפש מנחה ואחר כך להתייאש, ואז אנחנו אומרים "או, אין לנו דוקטורים יוצאי אתיופיה", לא מספיק, בוודאי.

פנינה תמנו: וזה משהו שאני רוצה לא רק כשאלה, גם שתכתבו לכם, כל מי שהוא פה נציג של אוניברסיטה, כי זו סוגיה, למרות שהיא רוחבית, לא יכול להיות מצב שבקהילה שלנו אנשים פשוט מתייאשים כי הם לא מוצאים מנחה ומוותרים על התואר השלישי כי הם חייבים להתפרנס וחייבים להמשיך הלאה.

נרקיס בורלא: אנחנו נשמח מאוד לקבל נתונים, אנחנו נבדוק את זה.

פנינה תמנו: אני לא אביא לך נתונים, אתם תביאו נתונים ותבדקו.

פנינה תמנו: אני קיבלתי פניות ציבור.

פנינה תמנו: הנתונים צריכים להיות בדיקה שלכם כמה יוצאי אתיופיה, ותבדקי את זה, כל האוניברסיטאות צריכות לבדוק, כמה יוצאי אתיופיה ניסו להמשיך בתואר השלישי ויש פה חברים שהיו איתי בוועדה של המל"ג ואנחנו ישבנו כשנה-שנתיים על הנושא, ואחת הבעיות היא הבעיה הזאת, אדוני היושב ראש.

אברהם נגוסה: תיכף נשמע גם את נציגי המל"ג בנושא.

אברהם נגוסה: אבל אני מציע גם, אם יש פניות אלי, אליך, חברי הכנסת, להעביר להם.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב וזה יעזור.

אברהם נגוסה: נשמח גם באמת שתבדקו את זה ואיך אפשר לשנות את המצב, אולי אותם סטודנטים שכבר איבדו את התקווה יכולים לחזור, אם תיצרו איתם קשר ותסבירו להם את הנכונות, ותיכף גם נשמע מהמל"ג בעניין התכנית לעידוד הנושאים האלה.

אברהם נגוסה: אבל אני רוצה להשלים את ההתייחסות של נציגי האוניברסיטאות.

אברהם נגוסה: אוניברסיטת תל אביב בבקשה.

יניב אברמסון: בוקר טוב, אני מאוניברסיטת תל אביב, ונאורה מ - - - הסטודנטים.

יניב אברמסון: אוניברסיטת תל אביב יצאו למעלה מ-370 בוגרים יוצאי אתיופיה.

יניב אברמסון: בתשע"ו התקבלו בתואר הראשון 30 סטודנטים, בתשע"ז 32, בתשע"ח 20 תלמידים רק בתואר הראשון.

יניב אברמסון: היום לומדים אצלנו כ-150 סטודנטים - - -

אברהם נגוסה: מאוד יעזור לנו אם תפרט באילו תחומים, מדעי החברה, מדעי הטבע וכולי.

יניב אברמסון: בהנדסה לומדים 21 סטודנטים, אדריכלות שניים, מדעי החיים גם שניים, במדוייקים חמישה, במקצועות הבריאות 36.

ג'ג'או בימרו: כמה סטודנטים יש באוניברסיטת תל אביב?

ג'ג'או בימרו: 30,000 סטודנטים?

יניב אברמסון: סך הכל.

פנינה תמנו: מה זה מקצועות הבריאות?

פנינה תמנו: בפקולטה לבריאות כמה יש לכם?

יניב אברמסון: ריפוי בעיסוק, יש תשעה, הפרעות בתקשורת שלושה ופיזיותרפיה שלושה.

יניב אברמסון: אני רק מציין, אמנם המספרים הם נמוכים אבל בכל שנה מתקבלים בין 45 עד 60 סטודנטים.

עמר בר-לב: אבל מתוך 30,000 סך הכל תלמידים, אתה אומר שיש סך הכל 150 יוצאי העדה האתיופית?

עמר בר-לב: זה כלום.

יניב אברמסון: נכון.

יניב אברמסון: אבל מצד שני צריך להבין - - -

עמר בר-לב: אתם לא רואים בזה בעיה?

עמר בר-לב: אתם לא רואים בזה איזה אתגר שלכם?

עמר בר-לב: הלא ברור שיש כאן בעיה.

יניב אברמסון: באופן יחסי לכלל מספר הסטודנטים הרחב זה באמת מספר מצומצם.

יניב אברמסון: אבל באופן יחסי למספר הפונים ולאופן הטיפול שאנחנו מקבלים אתיופים, אנחנו מקבלים הרבה הרבה יותר.

עמר בר-לב: יש לך נתונים לגבי זה?

עמר בר-לב: כמה פונים וכמה מתוך הפונים קיבלתם וכמה לא קיבלתם?

עמר בר-לב: כי אם פנו 151 וקיבלתם 150, זה באמת יפה.

עמר בר-לב: אבל אם פנו 2,000 זו בעיה.

פנינה תמנו: זה בהנחה שהם פתוחים ועושים שיווק ומזמנים.

אברהם נגוסה: יש לכם את הנתון?

יניב אברמסון: אני חייב להגיד, אני אענה לך על השאלה.

יניב אברמסון: פונים אלינו ומתעניינים כמה וכמה סטודנטים, נאורה יכולה להרחיב.

נאורה לוי: בכל שנה מתעניינים זה אומר ברמת השיחה הראשונית מעל 300 סטודנטים.

נאורה לוי: אני יכולה להגיד לכם שמבחינת ועדות החריגים שלנו בשנת תשע"ב שהתקבלו 30 סטודנטים, 24 התקבלו באמצעות ועדת החריגים, בתשע"ז, מתוך 32, 25 התקבלו באמצעות ועדת חריגים, בתשע"ח 15 מתוך 20 התקבלו בוועדות חריגים.

נאורה לוי: אני מדברת רק על תואר ראשון.

נאורה לוי: נתוני הקבלה לתואר שני הם ממש הולכים ומשתפרים כל שנה, כמובן שאפשר לראות קבלה שהיא עצמאית, אנחנו גם מגישים לתואר שני ודוקטורט עדיין לא הייתה פניה אלינו אבל זה משהו שאפשר לבחון אותו, אני יכולה לתת לכם נתונים לגבי תואר שני.

אברהם נגוסה: נשמח אם תציגי לנו האם יש נכונות להמשיך לתואר שני, כי לפי הנתונים ששמענו קודם זו ממש ירידה, 0.6%.

אברהם נגוסה: תציגי לנו נתונים מאצלכם.

נאורה לוי: אני אשמח.

נאורה לוי: אם אפשר להגיד עוד כמה דברים לגבי תואר ראשון קודם לכן.

נאורה לוי: גם לגבי משפטים יש לנו כרגע 12 סטודנטים למשפטים, פסיכולוגיה גם שני סטודנטים, יניב הציג הנדסה שזה 21 סטודנטים, שכמות נכבדת מהם הם גם בהנדסת חשמל, שזה באמת פקולטה עם ביקוש מאוד גבוה.

נאורה לוי: לגבי התואר השני כמו שאמרתי, אנחנו כן שמחים לראות שיותר ויותר מתקבלים עצמאית.

נאורה לוי: הנתונים הם שבשנת תשע"ב, מתוך 29 מועמדים תשעה התקבלו דרך ועדות קבלה, היתר התקבלו באופן עצמאי.

נאורה לוי: בשנת תשע"ז 34 סטודנטים יוצאי אתיופיה, 14 מהם התקבלו באמצעות ועדות הקבלה החריגות ובשנת תשע"ח התקבלו 16 סטודנטים יוצאי אתיופיה, מתוכם שישה באמצעות ועדות הקבלה.

פנינה תמנו: מתי מוסלל סטודנט שרוצה ללמוד לוועדת חריגים?

נאורה לוי: קודם כל הסטודנטים עצמם פונים אלינו, הם יודעים על קיומה של התכנית ופונים אלינו, במידה והם לא עומדים בספי הקבלה.

ג'ג'או בימרו: מי זה אלינו?

נאורה לוי: לאוניברסיטה, לדיקנט הסטודנטים.

ג'ג'או בימרו: תכנית ליוצאי אתיופיה.

נאורה לוי: נכון.

נאורה לוי: כן.

נאורה לוי: לגבי זה יש לי מה לומר, נדבר על זה בהמשך.

ג'ג'או בימרו: רק לדייק, למי הם פונים.

נאורה לוי: הם פונים לדיקנט הסטודנטים לתכנית אדמס.

נאורה לוי: מה שאנחנו עושים, אנחנו מנסים להיות גם פרו אקטיביים, אנחנו מקבלים ממדור רישום נתונים של מועמדים יוצאי אתיופיה שלא עומדים בספי הקבלה, אנחנו פונים אליהם ובודקים את מי מהם אנחנו יכולים להגיש באמצעות ועדות הקבלה החריגות, זה משהו שנעשה כל שנה, ברמה שבועית אנחנו מקבלים את הנתונים ופונים למועמדים.

נאורה לוי: וזהו, מכאן אנחנו ממשיכים את התהליך.

יניב אברמסון: חשוב אולי לציין שאנחנו מקבלים את המועמדים עם פערים יחסית גדולים מחתכי הקבלה הרגילים ואחרי שהם מתקבלים הם מקבלים מעטפת מאוד מאוד גדולה מהאוניברסיטה ולאחרונה גם בזכות הגדלת התקצוב מות"ת, הם מקבלים גם סיוע במעונות, במלגות, בשיעורי עזר, ואצלנו בקמפוס יש תכנית חניכה אישית לסטודנטים של שנה א', סטודנטים בוגרים מלווים סטודנטים חדשים של שנה א' ומסייעים להם בקשיי ההסתגלות הראשונים באקדמיה.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, תוכל לשאול מה זה הסיוע שמקבלם במעונות?

פנינה תמנו: אני רוצה לדעת מה היה לפני ומה היה אחרי.

פנינה תמנו: כי המדינה הקצתה קרוב ל-100 מיליון שקלים, מעניין לדעת לפרוט את זה מה היה לפני ומה היה אחרי שלא ייבלע לנו בתוך המערכות, כי כבר קרה ומבקר המדינה הצביעה על כך.

אברהם נגוסה: אוקיי, זו שאלה במקומה.

אברהם נגוסה: לפני שאני אשאל את מל"ג שהוא הגוף האחראי ליישום התכנית, אבל לגבי השאלה של חברת הכנסת פנינה תמנו, אם תתנו לנו תמונה של מה היה ומה יש היום ואז נדע אם באמת מעבירים תקציב או שיש בריחת תקציבים.

נאורה לוי: יש כמה ערוצים.

נאורה לוי: קודם כל, כל סטודנט שפונה לאוניברסיטת תל אביב אנחנו ישר מפנים סטודנטים, מועמדים שמתקבלים, למדור לסיוע כלכלי, וזה אומר שהם יכולים לקבל מלגה ככל סטודנט על בסיס מצב סוציו אקונומי.

נאורה לוי: אני יכולה להגיד לכם שסטודנטים יוצאי אתיופיה אצלנו מקבלים מלגות יפות מהמדור לסיוע כלכלי.

נאורה לוי: כשאתם מדברים על התקציבים, אנחנו מדברים על התקציב של הות"ת שנכנס בעצם השנה.

נאורה לוי: התקציב הזה כמובן מיועד לסטודנטים על פי תחומי המדעים או לא מדעים, אנחנו העברנו, מה שרצינו לעשות זה באמת יש מלגות שהמטרה שלהן היא מגורים.

אברהם נגוסה: מגורים או תמיכה באקדמיה?

נאורה לוי: לא, זה סבסוד מגורים.

נאורה לוי: הסכום שהות"ת נתן מתחלק באמת לערוצי סיוע שונים.

נאורה לוי: אתם שאלתם עכשיו על מגורים, נכון?

אברהם נגוסה: לא, כללי.

נאורה לוי: אז ככה, יש כמה ערוצי סיוע.

נאורה לוי: אני כן חייבת להגיד שהאוניברסיטה תומכת ומלווה סטודנטים יוצאי אתיופיה כבר הרבה שנים, אבל הסיוע של הות"ת באמת עזר לנו להרחיב את השירותים.

נאורה לוי: לגבי השירותים עצמם, כל סטודנט שנה א' מקבל ליווי על ידי חונך אקדמי, כשהמטרה היא שזה לא יצטמצם רק לחונך אקדמי אלא מישהו שבאמת מלווה גם מעבר לזה.

פנינה תמנו: ומי זה?

נאורה לוי: סטודנט מצטיין מחוג הלימודים של הסטודנט שלנו, של סטודנט יוצא אתיופיה.

נאורה לוי: אני מדברת על תמיכה אקדמית.

אברהם נגוסה: בואי, אני רוצה שזה יהיה ברור, ניקח את משה, אני נותן שם לדוגמה, משה התקבל אצלכם לרפואה.

אברהם נגוסה: הוא צריך תמיכה, תתארי לי עכשיו מה הוא מקבל בדיוק.

נאורה לוי: כל סטודנט שרוצה סיוע לימודי, אצלנו זה נקרא חונכות אקדמית, זה אומר שהוא מקבל חונך שמלווה אותו לפי הקורסים שהוא - - -

אברהם נגוסה: כמה שעות בשבוע הוא מקבל?

נאורה לוי: אפשר לקבל שלוש שעות לשבוע ואפשר גם יותר.

פנינה תמנו: וזה סטודנט שלומד איתו?

נאורה לוי: לא, זה לא סטודנט שלומד איתו בשנת לימודים, זה סטודנט מהחוג לימודים שלו.

פנינה תמנו: אבל הוא לא לומד איתו.

נאורה לוי: לא לא.

פנינה תמנו: כי אני לרגע חשבתי שזה - - -

נאורה לוי: אנחנו לא היינו עושים - - -

פנינה תמנו: תודה על ההבהרה.

פנינה תמנו: אוקיי.

נאורה לוי: לא, זה או שנה מעל או שנתיים מעל.

נאורה לוי: או בתואר שני, במידה והם עדיין זוכרים, החומר טרי.

ג'ג'או בימרו: כמה יש ברפואה?

נאורה לוי: ברפואה יש סטודנטית אחת כרגע.

נאורה לוי: בשנים מתקדמות, התמיכה האקדמית, אנחנו אומרים לסטודנטים "כשאתם צריכים אתם פונים" וגם אפשר לקבל הרבה מאוד שעות.

נאורה לוי: השעות לא מוגבלות לסטודנטים לתואר ראשון, לתואר שני השעות יותר מוגבלות אבל לא קרה שסטודנט ביקש עוד שעות ואמרנו לו "לא".

פנינה תמנו: זה משהו שלא היה לפני התקציב?

נאורה לוי: זה משהו שכן היה ועכשיו אפשר לתת יותר שעות.

נאורה לוי: אנחנו יכולים כרגע לתת הרבה יותר שעות.

אברהם נגוסה: מה זה יותר שעות?

אברהם נגוסה: אמרת שזה שלוש עד שמונה שעות בשבוע.

אברהם נגוסה: מה היה לפני כן?

נאורה לוי: מה שהיה לפני כן, גם יכולנו לתת שעות אבל זה היה י ותר מצומצם.

עמר בר-לב: אז בואי תתני את סך השעות שהיה קודם וסך השעות שהיום.

עמר בר-לב: מה שמעניין אותנו זה הדלתה.

נאורה לוי: סטודנטים בשנה א' גם לפני כן הם יכלו לקבל שלוש שעות, עכשיו אם הם רוצים הרבה יותר, אין לנו בעיה לתת.

פנינה תמנו: אם הם רוצים.

נאורה לוי: אם הם צריכים.

נאורה לוי: כמובן לפי צורך.

נאורה לוי: במידה ויש צורך והם אומרים "אני מרגיש שאני צריך בפיזיקה קלאסית עוד שעות" אז אנחנו יכולים לתת הרבה יותר שעות, וזה בגלל התמיכה של הות"ת.

נאורה לוי: מעבר לזה, יש סדנאות למיומנויות למידה בדקנאט הסטודנטים שכל סטודנט יכול לפנות אליהן, אנחנו יכולים לסבסד את הסדנאות האלה.

נאורה לוי: במידה וסטודנט נקלע לאיזו שהיא התמודדות אישית, יש את השירות הפסיכולוגי גם בדקנאט, שוב, כל סטודנט באוניברסיטה יכול לפנות.

נאורה לוי: אנחנו יכולים לממן את השירות הזה.

פנינה תמנו: לפני זה לא היה ממומן ליוצאי אתיופיה שירות פסיכולוגי?

נאורה לוי: לפני כן היה ממומן עד גבול מסוים.

פנינה תמנו: מה הגבול היה?

נאורה לוי: נורא קשה להגיד, זה בהתאם לתקציב שנשאר לנו ואני אסביר לך.

נאורה לוי: לאוניברסיטה בעצם יש תרומות מסוימות שהיא מקבלת.

נאורה לוי: העניין הוא שהתרומות האלה הולכות ומתכלות.

נאורה לוי: כשהות"ת נכנס לתמונה זה הרבה יותר מרגיע אותנו, זה אומר שאנחנו יכולים להרחיב את השירותים שלנו.

נאורה לוי: לדוגמה שירות פסיכולוגי, כשהסטודנט פונה אז ראוי לתת לו 20 מפגשים פחות או יותר, זה מה שהשירות הפסיכולוגי ממליץ בדרך כלל, על רוב הסטודנטים, עכשיו אנחנו יכולים לתת את זה בראש הרבה יותר שקט.

נאורה לוי: לפני כן זה היה מאוד בעייתי.

נאורה לוי: דברים נוספים, במידה וסטודנט במצב אקדמי לא תקין וצריך להיות בקשר עם הפקולטה, כן חשוב להגיד שאנחנו לא הסניגורים של הסטודנט.

נאורה לוי: זה אומר שכשהסטודנט מגיע, אנחנו יושבים איתו, בודקים, מנסים לעשות תכנית הבראה, מה לא הצליח, למה זה לא הצליח, ואז יש פניה לפקולטה.

נאורה לוי: במידה וחלילה מפסיקים על הפסקת לימודים אנחנו כן מתערבים, הסטודנט גם פונה ואנחנו מראים מה הולך להשתנות.

נאורה לוי: מבחינת היקף הקורסים, מבחינת חונך אקדמי שהולך לתת לו שיעורי עזר או ליווי, וזה דבר בעיני שהוא כן מאוד חשוב וזה באמצעות גם קשר אישי שנוצר עם הסטודנטים.

פנינה תמנו: והסבסוד במגורים, מה היה לפני ואחרי?

נאורה לוי: סיבסוד במגורים, בעצם סטודנט יכול לבקש מהמדור לסיוע כלכלי שהוא אחראי גם על המלגות וגם על המגורים.

נאורה לוי: כל סטודנט רשאי לבקש בתחילת כל שנה מילגה והמילגה הזאת יכולה לשמש אותו.

נאורה לוי: אני לא יכולה להגיד שמראש יש הנחה במלגות.

נאורה לוי: מה שקורה השנה, בעקבות הכניסה של הות"ת, אנחנו לדוגמה העברנו עכשיו את הפעימה הראשונה של מלגת מגורים או מעונות או שכר דירה או נסיעות אגב, כי מה שגילינו זה ש-50% מהסטודנטים שלנו חוזרים הביתה בגלל שיש יוקר מחיה וזה מאד מאוד יקר ויש סטודנטים שמעדיפם להישאר בבית הוריהם, ואז הם מקבלים את המלגה הזאת אבל על נסיעות לאוניברסיטה ובחזרה.

נאורה לוי: אז הפעימה הראשונה כבר הועברה ובהמשך תועבר פעימה נוספת.

אברהם נגוסה: האם המל"ג אמר לכם שיש פה תכנית של הממשלה ולכן יתנו לכם תקציב וסכום או הבעיה הכלכלית לא צריכה להיות מחסום, תקבלו, תעזרו להם, אנחנו ניתן להם.

אברהם נגוסה: האם יש הוראה כזאת או פניה כזאת לאוניברסיטאות מהמל"ג?

יוסי סבג: אני ממל"ג ות"ת, מרכז בתחום החברתי.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הוועדה.

עמר בר-לב: אדוני, לא קיבלנו תשובה ברורה לגבי מה היה קודם ומה היום.

עמר בר-לב: שמענו הרבה כוונות טובות, שזה מצוין.

אברהם נגוסה: השאלה שלי הופנתה לנציגת האוניברסיטה.

אברהם נגוסה: האם קיבלתם דבר כזה.

אברהם נגוסה: כי את אומרת, אם סטודנט פונה, אם לסטודנט יש צרכים.

אברהם נגוסה: זה מה שאת אומרת, אבל התכנית אומרת שכדי לעודד ולחזק, זה התקציב.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת האם קיבלתם מראש שאתם יודעים שהמל"ג יספק לכם מבחינה כלכלית, האם קיבלתם את זה?

יניב אברמסון: ות"ת, מה שהיה לאורך השנים שנתנו איזו שהיא הקצאה, הוקצב כסף לסיוע לסטודנטים לרבות סטודנטים יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: השנה יש תכנית, התכנית התחילה השנה.

אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לדעת האם קיבלתם הוראה או שלחו לכם שיש תכנית שאושרה בממשלה, וכך וכך אנחנו יכולים למטרות האלה והאלה, אנחנו מוכנים לתת תקציב ולכן תפנו אלינו או נעביר, משהו כזה?

נאורה לוי: בעצם המל"ג ישב בצורה מסודרת גם איתנו והעביר את המידע.

נאורה לוי: בגלל שלפני כן הייתה לנו גם תכנית שבעצם ליוותה סטודנטים יוצאי אתיופיה, עכשיו באמת התחלנו גם לעשות את ההפרדה כדי שהסטודנטים ידעו שיש פה תמיכה נוספת של הות"ת.

נאורה לוי: אני יכולה להגיד שעכשיו כל הסטודנטים יודעים את זה, בהתחלה עבדנו על זה ועכשיו כל הסטודנטים מיודעים לגבי הכניסה של הות"ת לתמונה.

עמר בר-לב: אבל במה זה בא לידי ביטוי, בכסף אנחנו שואלים.

עמר בר-לב: אתם אוניברסיטת תל אביב נכון?

נאורה לוי: אז מה התקציב הנוסף שקיבלתם מהות"ת לצורך הזה?

פנינה תמנו: 4,000 כפול 150, כמה?

נאורה לוי: 145.

פנינה תמנו: כמה זה יוצא?

נאורה לוי: 5,500.

פנינה תמנו: זה המון כסף.

עמר בר-לב: הם אמורים - - -

פנינה תמנו: זה המון כסף, בגלל זה מעניין אותי איפה זה בא לידי ביטוי.

נאורה לוי: זה בדיוק מה שאמרתי, דיברתי על המלגות שכבר הועברו, דיברתי על הרחבת היקף התמיכה הלימודית.

עמר בר-לב: לא, את לא דיברת.

עמר בר-לב: את דיברת בזה, אנחנו שואלים נניח שנה שעברה היו שמונה מלגות והשנה בזכות זה יש 16, זה מה שאנחנו רוצים לדעת.

נאורה לוי: אז השנה בזכות זה, אני יכולה להגיד לך שאם בשנה שעברה אנחנו יכולנו, קודם כל יש גם את האוניברסיטה שהיא גם נותנת מלגות לסטודנטים.

נאורה לוי: אני מדברת עלינו, אם נתנו בשנה שעברה פחות או יותר, אין לי נתון מדויק, 17 מלגות, השנה בעצם כל הסטודנטים של תואר ראשון קיבלו מלגות וכך יהיה גם הלאה.

עמר בר-לב: זאת אומרת מתוך 150, כמעט 130?

פנינה תמנו: לא, כי 150 זה בסך הכל כולל תואר שני.

פנינה תמנו: כמה יש לך לתואר ראשון?

נאורה לוי: 98.

פנינה תמנו: את אומרת 98 מתוכם 17 קיבלו מילגה אשתקד, מה הסל הזה את אומרת?

עמר בר-לב: רגע, אז השנה זה עוד 70.

פנינה תמנו: בדיוק, עוד 70.

נאורה לוי: רגע, אני רוצה לדייק.

נאורה לוי: כשאמרתי לך 17 זה רק באמצעות תכנית אדמס.

נאורה לוי: הרבה סטודנטים שלנו גם בשנה שעברה קיבלו מהמדור לסיוע כלכלי מלגות.

נאורה לוי: להגיד לך במספרים, את זה אין לי.

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד לך, קודם כל גילוי נאות, למדתי את התואר השני שלי בזה, ויצא לי לדבר עם לא מעט סטודנטים במהלך.

פנינה תמנו: אני לא יודעת, זה שאת זורקת אותנו עכשיו להגיד שיש מעטפת כללית ואוניברסלית באוניברסיטה, לא נותן לי תשובה כי לא בטוח שהם גם ניגשים, כמישהי שמכירה את האוכלוסייה.

נאורה לוי: אז אני יכולה להגיד לך כי יש לנו קשר אישי עם הסטודנטים, שהרבה סטודנטים מהתכנית בתואר ראשון מקבלים מלגות מהמדור לסיוע כלכלי.

נאורה לוי: להגיד לך מספר, את זה באמת אין לי, אבל אני פשוט פוגשת אותם המון במהלך השנה, הרבה מהם כן מקבלים מהמדור לסיוע כלכלי.

פנינה תמנו: בואי נתקדם הלאה, אז ה-17 מה קיבלו ומה מקבלים היום כל ה-100 חברים בתואר ראשון?

נאורה לוי: תראי, יש תקציב של או 4,000 או 5,500.

נאורה לוי: כל התקציב הרי לא אמור להגיע כמלגה לסטודנטים.

נאורה לוי: אמור להיות גם ניצול בערוצי סיוע אחרים, אז אין סכום כרגע שאנחנו יודעים לתת.

נאורה לוי: אנחנו יודעים להגיד שכרגע כל סטודנט קיבל 2,250 שקלים באמצעות הסיוע של הות"ת ובהמשך הם יקבלו עוד.

נאורה לוי: זה מה שקרה בינתיים מבחינת המלגה, מלגת מעונות ומגורים.

פנינה תמנו: כמה גרים במעונות אגב?

נאורה לוי: בערך 40.

פנינה תמנו: וכמה הם משלמים?

נאורה לוי: זה יכול לנוע בין 1,100, 1,200.

פנינה תמנו: וכמה הסבסוד שלכם?

נאורה לוי: הסבסוד שלנו, שוב, אין סבסוד שלנו למעונות.

נאורה לוי: יש את המלגה שהועברה כרגע על סך 2,250 ויהיה עוד סכום מסוים בהמשך.

פנינה תמנו: אה, הם מקבלים את זה מלגה לחשבון?

נאורה לוי: כן.

פנינה תמנו: אוקיי.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לברר, נשמע גם את המל"ג, אבל יש מה להשלים לאוניברסיטה העברית?

אסתי נח: כן.

אסתי נח: להשלים בקשר אלינו, לא קשור לנושאים האלה, אצלנו מטופלים בדיקנט, אם צריך, אני אעביר לוועדה את הנתונים, אין לי מושג על מספרים ונתונים.

אסתי נח: אני יודעת שהם מקבלם מלגות כמו כל סטודנטים ובנוסף את ה-5,000, אבל אני אעביר נתונים מדויקים.

אסתי נח: אני מתעסקת ויודעת על תנאי קבלה.

אסתי נח: רציתי להוסיף שיש לנו מסלול ייעודי לסיעוד, שאנחנו גם מקיימים מכינה עבור אותה אוכלוסייה, מתחילים ללמוד במכינה כ-25 איש, עוברים את המיון של פוירשטיין, הם לומדים במכינה ייעודית לסיעוד.

אסתי נח: אם הם מסיימים את המכינה בממוצע 80 הם מתקבלים לסיעוד.

אסתי נח: גם במכינה וגם בלימודי הסיעוד הם לומדים עם כולם אבל רק מקבלים בנוסף מעטפת.

אסתי נח: השנה קיבלנו 18, וכרגע התחיל ללמוד מחזור שני במכינה.

אסתי נח: האוכלוסייה השנייה, ה-20, על כל החוגים, בעיקר חוגים הכי מבוקשים.

אסתי נח: בנוסף יש לנו לא מעט תלמידים שמתקבלים בזכות עצמם וחלקם אפילו לא רוצים להשתייך למסגרת זו או אחרת, הם רוצים לעשות את זה בזכות עצמם.

אסתי נח: במקביל יש לנו כמובן ועדת ערעורים ששם היה לנו נוהג עוד לפני שהתחלנו לעבוד עם פוירשטיין, שבחוגים שבהם אנחנו נותנים משקל מאוד גבוה לפסיכומטרי, ברפואה, באוניברסיטה העברית נותנים משקל של 70% לפסיכומטרי ו-30% לבגרות, לאוכלוסייה האתיופית עשינו הפוך.

אסתי נח: 30% בסך הכל לפסיכומטרי ו-70% למרכיב הלימודי שזה מכינה או תעודת בגרות.

אסתי נח: אבל מספרים על - - - על כל התארים אני אוכל להציג אם תרצו, פשוט זה המממשים ולא בקבלה.

אברהם נגוסה: האם הדבר הזה ידוע למועמדים, לסטודנטים, האם פרסמתם את זה?

אסתי נח: אנחנו מפרסמים באתר, קרן פוירשטיין מפרסמים, יש לנו רכז לעניין הזה שאנחנו מפיצים גם באמצעותו.

אסתי נח: אצלנו זה חלק מערוצי הקבלה, אנחנו גם חייבים לפרסם את זה בגלל ההוגנות בתהליך הקבלה, הכל שקוף באוניברסיטה העברית.

ג'ג'או בימרו: האם הסטודנטים מחויבים להגיש בקשות דרך רכז פוירשטיין?

אסתי נח: לצורך?

ג'ג'או בימרו: לצורך קבלת הסיוע שמציע הות"ת?

אסתי נח: אז אני אמרתי, לגבי הסיוע כל מי שבפוירשטיין מטופל יחד עם מכון פוירשטיין והרכז.

אסתי נח: כל זה בדיקנט, כל שאלה שתרצו אני אבדוק ואקבל, אני יודעת את תהליך הקבלה.

אסתי נח: אני יודעת להגיד רק על תהליך הקבלה.

אברהם נגוסה: ג'ג'או תרשום וכשתהיה לך זכות הדיבור תתייחס.

אברהם נגוסה: אנחנו נתקדם למכון פוירשטיין, תנו לנו בכללי איך אתם רואים את הנתונים האלה.

אברהם נגוסה: לאחר מכן אני אעבור למל"ג כי אתם גם באיזה שהוא שלב קשורים.

רפאל שמעון פוירשטיין: תודה, יישר כח יושב ראש הוועדה חבר הכנסת נגוסה, על הדיון החשוב הזה.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה לחלק את הדברים שלי לשניים.

רפאל שמעון פוירשטיין: אנחנו פעילים כבר באמת לא מעט שנים בתחום הזה ואני חייב לציין, אני רוצה רגע להתחיל משבח, עם כל השאלות החשובות מאוד שהעליתם, חברי הכנסת, אני חייב לומר שהתחלנו בבר אילן, שנה אחר כך באוניברסיטה העברית, היום אנחנו במשא ומתן מתקדם עם אוניברסיטת תל אביב ועם אוניברסיטת אריאל, ואני חייב לומר שנתקלנו באנשים, אני מדבר ברמת רקטור, נשיא, שחיפשו דרך לפתור את הבעיה הזאת.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה להתחיל קודם כל ממשהו שלא כל כך אהבתי בכתבה הזאת, אני לא התראיינתי אליה, אבל שיצר מצג כאילו האוניברסיטאות לא מעוניינות.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני חייב לציין, אני מדבר בזווית שלנו – ואני לא נכנס למעונות ולא לדברים אחרים – אבל בזווית שלנו נפגשנו באמת בדלתות פתוחות שהבינו שיש בעיה.

רפאל שמעון פוירשטיין: הבינו את תת הייצוג הזה ואני חייב לומר שפגשנו אנשים שזה הטריד אותם.

רפאל שמעון פוירשטיין: זה קודם כל.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה גם לציין את השותפים המאוד בכירים שלנו, נמצאת פה אילאיל מקרן רוטשילד שבאמת מלווים אותנו כבר הרבה מאוד שנים ואימצו את התכנית הזאת כחלק מהמאמצים שלהם להנגיש את ההשכלה הגבוהה בישראל בכלל, ובאמת יד ביד אנחנו פורצים דרך.

רפאל שמעון פוירשטיין: מטרידים אותי באמת בהקשר הזה שני דברים.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני מוטרד מזה, ואני אומר את זה עם כל הכבוד וההערכה לקרן רוטשילד שהם שותפים נאמנים, הפדרציה של ניו יורק ובעבר הג'וינט, אבל זה לא יכול להישאר בפילנתרופיה.

רפאל שמעון פוירשטיין: לא יכול להיות ששער הכניסה במדינת ישראל שהוא מפלה תרבותית.

רפאל שמעון פוירשטיין: אם תחזרו לשקף של הפסיכומטרי, חברים, 433.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני אומר לכם, לנו האוניברסיטה העברית ואסתי נמצאת פה, 13 סטודנטים לרפואה.

רפאל שמעון פוירשטיין: חברים, מהטובים בכיתתם.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה לתת את הקרדיט לענת הסמנכ"לית ל- - - שהיא מנהלת את התכנית הזאת, נכנסת אלי, אני חייב לספר פה אנקדוטה.

רפאל שמעון פוירשטיין: איזו התרגשות, אני באמצע ישיבה עם בחור בן הקהילה שגמר באוניברסיטה העברית סימסטר ראשון במדעי המחשב עם ציון 97.

רפאל שמעון פוירשטיין: "מה אבא שלך עושה?

רפאל שמעון פוירשטיין: " "נכה בבית".

רפאל שמעון פוירשטיין: "מה אמא שלך עושה?

רפאל שמעון פוירשטיין: " "מנקה במשרד ראש הממשלה".

רפאל שמעון פוירשטיין: על זה אמרו חז"ל "היזהרו בבני עניים שמהם תצא תורה".

רפאל שמעון פוירשטיין: אמרתי לו "כשתהיה מובילאיי אל תשכח אותנו, את המכון.

רפאל שמעון פוירשטיין: תן לנו פרומיל קטן, תזכור שהיינו כאן".

רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה לומר, חייבים והיו לנו לא מהדיונים עם המל"ג, עוד בתקופה של פרופ' טרכטנברג ועם פרופ' זילברשץ, לעשות שני דברים ופה אני יוצא בקריאה לעשות את הדבר הזה כי שם זה נתקע.

רפאל שמעון פוירשטיין: א.

רפאל שמעון פוירשטיין: באמת לתקף את העבודה שלנו.

רפאל שמעון פוירשטיין: יש פה 200 סטודנטים.

רפאל שמעון פוירשטיין: ישבתי עם הרקטור שהוא נשיא האוניברסיטה העברית היום, פרופ' אשר כהן, שהוא פסיכולוג קוגניטיבי במקצועו, הוא אומר "בשביל מה צריך מחקר?

רפאל שמעון פוירשטיין: זה עובד.

רפאל שמעון פוירשטיין: בתכנית שלנו הם נושרים פחות מהסטודנטים הישראלים שאינם יוצאי אתיופיה,.

רפאל שמעון פוירשטיין: אחוז הנשר שלהם הוא בסביבות 4%.

רפאל שמעון פוירשטיין: אחוז הנשירה, וזה נתון שלא הופיע כאן, אחוז הנשיקה של סטודנטים ישראליים שאינם יוצאי אתיופיה הוא כ-10%.

רפאל שמעון פוירשטיין: זאת אומרת החבר'ה האלה שאימא שלהם מנקה במשרד ראש הממשלה ואבא שלהם יושב בבית, מצליחים יותר.

רפאל שמעון פוירשטיין: ולא עשינו שום דבר, רק מיינו אותם.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני בהרבה הערכה לדיאלוגים המתקדמים שלנו עם נשיא אוניברסיטת תל אביב, עם הרקטור, ואני מקווה שנתחיל השנה באיזה פיילוט, אני מתקומם נגד המושג "ועדת חריגים".

רפאל שמעון פוירשטיין: חברים, הם לא חריגים, הם מדהימים.

רפאל שמעון פוירשטיין: רק צריך לגלות.

רפאל שמעון פוירשטיין: להבין ששיטת האבחון הזאת פסולה, לפחות לטובת - - -

אברהם נגוסה: אבחון - - -

רפאל שמעון פוירשטיין: האבחון הפסיכומטרי.

רפאל שמעון פוירשטיין: הוא עושה להם עוול.

רפאל שמעון פוירשטיין: הסטודנטים האלה לרפואה שמקבלים 96 בממוצע שלהם, יוצאים 450, 500, 600 בפסיכומטרי, במקום 750.

רפאל שמעון פוירשטיין: פשוט צריך להכיר בעובדה שמדינה קולטת עליה, אנחנו בוועדת העליה של הכנסת, צריכה להבין שאי אפשר להכניס את כולנו לקופסה אחת.

פנינה תמנו: זה לא קשור רק לעולים.

פנינה תמנו: השיטה הזאת גם לא טובה להרבה מאוד חלקי אוכלוסייה אחרים.

נעמי גפני: אולי ניתן לכולם מילגות ואז - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לך - - -

רפאל שמעון פוירשטיין: סליחה חבר הכנסת נגוסה, אני רוצה להשלים כי ידעתי שתאמר את זה, חברת הכנסת פנינה, שבאמת עושה עבודה מדהימה - - -

פנינה תמנו: כי הסטודנטים שלנו כבר לא עולים.

נעמי גפני: ניתן לכולם מלגות, ניתן לכולם דיור ואז נשווה.

נעמי גפני: סיוע לכולם.

נעמי גפני: ניתן לכולם מוניטורינג ואז נשווה נשירה של כל הסטודנטים.

רפאל שמעון פוירשטיין: לשמחתי האוניברסיטה העברית ואוניברסיטת בר אילן ואני מקווה שבדרך גם אריאל ותל אביב, פתחו את שיטת האבחון שלנו גם לסטודנטים מהפריפריה שאינם יוצאי אתיופיה.

רפאל שמעון פוירשטיין: כן כן, לא רק יוצאי אתיופיה נפגעים כתוצאה מ- - -

אברהם נגוסה: יש לי שאלה.

אברהם נגוסה: קודם שאתם מקבלים אותם?

אברהם נגוסה: יכול להיות שמגיעים אליכם הטובים ביותר?

אברהם נגוסה: מה תנאי הקבלה שלכם?

רפאל שמעון פוירשטיין: לנו כמעט אין תנאי קבלה, צריך רמה מסוימת בבגרות.

אברהם נגוסה: יש מינוי או אין מינוי?

רפאל שמעון פוירשטיין: יש מינימום מסוים שצריך לבגרות, למשל בפקולטות הנדסה יש דרישה למיון.

רפאל שמעון פוירשטיין: אבל אני רוצה לומר משהו, וזו הנקודה השנייה שמטרידה אותי.

רפאל שמעון פוירשטיין: אתה צודק, השאלה הזאת מתאימה, כי אנחנו חייבים לעשות מאמצים ביחד עם האוניברסיטאות, השותפים שלנו, כדי להביא אותם בכלל להירשם.

רפאל שמעון פוירשטיין: הם לא נרשמים.

רפאל שמעון פוירשטיין: אז שאלת קודם למה הם במכללות ולא באוניברסיטאות, עם כל הכבוד למכללות, הם לא מגיעים.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני צודק, אסתי?

רפאל שמעון פוירשטיין: הם לא מגיעים.

רפאל שמעון פוירשטיין: אנחנו צריכים לעשות קמפיינים פרו אקטיביים כדי להביא אותם בכלל - - -

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש וחבריי חברי הכנסת, חשוב לי לומר משהו, משפט לגבי פוירשטיין.

פנינה תמנו: פוירשיין עשו עבודה מדהימה בכל מה שקשור לאותם פקולטות סגורות בפני יוצאי אתיופיה, אם זה רפואה, מדעים, גם הצגנו וגם ראינו בממ"מ איפה אנחנו חסרים.

פנינה תמנו: אבל צריך להדגיש את זה גם לפרוטוקול.

פנינה תמנו: יוצאי אתיופיה לא צריכים את פוירשטיין בדברים שאנחנו מתקבלים בלאו הכי.

פנינה תמנו: שם אני יכולה להגיד שגם אני כמי שבהתחלה באמת, אפשר לומר וזה בלשון עדינה, לא כל כך אהבתי וסימפטתי את התכנית של פוירשטיין, עד שראיתי שיש סטודנטים לרפואה וכאלה - - -

אברהם נגוסה: ממה פחדת, מהסטיגמה או ממה?

פנינה תמנו: אתה מכיר את עמדותיי לגבי תכניות שמבדלות רק את יוצאי אתיופיה, ולכן הדגש הוא שיש פה עוד אוכלוסיות שזקוקות לשוויון הזדמנויות.

פנינה תמנו: יש הרבה מאוד חלקים בחברה הישראלית מהפריפריה שנקודת הפתיחה שלהם היא בדיוק כמו של יוצאי אתיופיה.

פנינה תמנו: אותם חברים שגדלו איתנו בשכונות, או גדלו בפריפריה החברתית וגם הגיאוגרפית.

פנינה תמנו: זה דבר אחד.

פנינה תמנו: אנחנו לא מבקשים הטבות ייחודיות, אנחנו מבקשים הזדמנות שווה, ומאוד חשוב להדגיש את זה, ואתה מכיר את הגישה הזאת.

פנינה תמנו: הדבר השני שאני חששתי ממנו ועדיין אני אחשוש ותמיד אהיה עם יד על הדופק ואני חושבת שגם אתה היושב ראש, זה להיזהר ממונופולים קהילתיים.

פנינה תמנו: אני לא ארצה שבסוף כל סטודנט יוצא אתיופיה יצטרך לעבור דרך פרויקט.

פנינה תמנו: עם זאת, צריך לומר את האמת שפוירשטיין עשו משהו שהיה צריך לעשות, ויכול להיות ששיתוף הפעולה החדש עכשיו גם יניב תוצאות, אבל לסייג את זה שזה כלפי אותן פקולטות כמו שאמרתי, שהפסיכומטרי לא נותן להם להיכנס.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני ברשותך רק רוצה להגיב לדברים של חברת הכנסת פנינה בקצרה.

רפאל שמעון פוירשטיין: אנחנו לחלוטין מסכימים וכך אנחנו פועלים, אם משהו לא שבור, אל תתקן אותו.

רפאל שמעון פוירשטיין: ולכן אגב, זו תשובה לשאלה שלך, למה צריך את הפסיכומטרי?

רפאל שמעון פוירשטיין: כי מי שיכול להיכנס עם הפסיכומטרי, שייכנס עם הפסיכומטרי.

רפאל שמעון פוירשטיין: הוא לא צריך אותי.

רפאל שמעון פוירשטיין: גם חבל על המשאבים, חבל על המאמץ.

רפאל שמעון פוירשטיין: אבל חשוב לי להגיד פה משהו חיוני.

רפאל שמעון פוירשטיין: האבחון שלנו הוא לא פקטור, זה לא ועדת חריגים.

רפאל שמעון פוירשטיין: זה דרך אחרת לגלות את הרמה הגבוהה מאוד של האנשים האלה.

רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא שעשיתי להם טובה, לא נתתי להם עוד 100 נקודות בונוס בגלל שהם יוצאי אתיופיה או פריפריה, ממש לא.

רפאל שמעון פוירשטיין: פשוט, אנחנו טוענים טענה מקצועית שהמבחנים, הפסיכומטרי מוטי התערבות, הם טובים למי שחי פה דורי דורות כבר וגדל על התרבות המערבית משחר נעוריו והסבא שלו גם גדל פה.

רפאל שמעון פוירשטיין: האוכלוסיות האלה שבאות, על אף שהן ילידי הארץ עדיין שייכות לתרבות מסוימות שהיא מדהימה ומקסימה, אבל היא לא תמיד מכינה אותם לקראת הדבר הזה, וצריך פשוט אחרת לגלות את הכישרון שלהם.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לך, הצעתי הצעת חוק והנחתי על שולחנה של הכנסת הצעת חוק שאומרת שמי שעלה מעל גיל 14, לא לחייב אותו במבחן פסיכומטרי כתנאי לכניסה להשכלה גבוהה.

אברהם נגוסה: האוניברסיטאות קמו והן התנגדו.

אברהם נגוסה: אני רוצה התייחסות שלך בעניין.

אברהם נגוסה: הן קמו והתנגדו ואמרו שזו פגיעה בחופש האקדמי.

אברהם נגוסה: ממה שאני שומע, הפסיכומטרי הוא מחסום תרבותי.

אברהם נגוסה: מה אתם אומרים?

אילאיל אמיר-כסיף: אם יורשה לי, אני מקרן אדמונד דה רוטשילד, אנחנו שותפים של מכון פוירשטיין בשש השנים האחרונות בתכנית הזאת - - -

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חברת ועדה.

פנינה תמנו: וגם אביה הגיע לבקר ממוסקבה בארץ.

אברהם נגוסה: שלום לך.

עמר בר-לב: איזו גאווה.

פנינה תמנו: מאוד.

אברהם נגוסה: ברוך הבא.

אילאיל אמיר-כסיף: אז אם יורשה לי, באופן כללי קרן רוטשילד פועלת לקידום ההשכלה הגבוהה בישראל ובפרט למיצוי השכלה גבוהה באוכלוסיות פריפריאליות, שזה מגוון של אוכלוסיות, גם יוצאי אתיופיה אבל כמובן גם ערבים, חרדים ופריפריה חברתית וגאוגרפית ובאמת תכנית פויירשטין זו אחת הדוגמאות שבאה לפתור מצב שהוא באמת קשה ובעייתי וזו דוגמה מאוד טובה למצב שבו יש לנו כבר אחרי שש שנים 200 סטודנטים, וחשוב להדגיש את זה, יוצאי אתיופיה מגיעים לאקדמיה, נמצאים שם בהרבה מקומות, אנחנו מדברים על הפקולטות שמאפשרות להם מוביליות חברתית אמתית, מאפשרות להם להתפרנס ולהשתכר בעתיד כמו שאנחנו היינו רוצים, כמו שכל אחד היה רוצה שהילדים שלו ישתכרו ואנחנו רואים תוצאות מדהימות, גם בנשירה מצומצמת יותר וגם ממוצע ציונים שלא נופל בכלל מאף אחד מחבריהם שהתקבל על פי הפסיכומטרי, ומה שחשוב לנו להגיד שבאמת התכנית הזאת מוכיחה שיש אלטרנטיבה והאלטרנטיבה הזאת עובדת, וחשוב מאוד מאוד מאוד שכל המוסדות, כלומר, נכון יש לנו את האוניברסיטה העברית ואוניברסיטת בר אילן שזה הרבה זמן שם ואוניברסיטת תל אביב שמגלה היום נכונות ואנחנו מאוד מקווים שבאמת דרכנו תצלח שם, אנחנו קוראים פה לכל האוניברסיטאות להצטרף אלינו, ובאמת כמו שחברת הכנסת שטה אמרה, לא ליצור פה מונופול על שיטה אלא ליצור מגוון שיטות קבלה, ואם אנחנו צריכים פה את הות"ת מל"ג שיעודד את המוסדות לפתוח מגוון שיטות מיון, לא רק שיטת מיון פסיכומטרית, או ועדת חריגים ששם אנשים נכנסים בחסד.

אילאיל אמיר-כסיף: אנחנו לא מקבלים אנשים בחסד, אנחנו מאפשרים להם להתקבל בזכות, וזה מה שחשוב.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אתם שמעתם את האוניברסיטאות וגם את המכון.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול את נציגת המרכז הארצי לבחינות ולהערכה ד"ר ענת בן סימון המנכ"לית, אתם רואים שזה המחסום, זה לא מעודד את הסטודנטים לרוץ לאוניברסיטאות, לכן מה - - - כל כך לוקחים את הנושא הזה, כאשר יש עובדות של סטודנטים שנכנסו שהאוניברסיטאות לא דרשו את זה כתנאי והם מצליחים, כפי שהוא אמר.

אברהם נגוסה: סטודנט למדעי המחשב נכנס בציון של 90 ומשהו.

אברהם נגוסה: לכן בואי תסבירי לנו למה אתם מתעקשים לעשות את זה.

ענת בן סימון: בשמחה.

ענת בן סימון: קודם כל אני רוצה להבהיר שמל"ג לא קובע את מדיניות הקבלה למוסדות להשכלה גבוהה.

ענת בן סימון: אנחנו גוף שהוקם על ידי האוניברסיטאות והתבקשנו לפתח כלי שיש את המיון הטוב ביותר למוסדות להשכלה גבוהה ושינבא בצורה הטובה ביותר הצלחה בלימודים.

ענת בן סימון: אנשים שעובדים אצלנו הם אנשים שיש להם תואר שלישי, שלמדו את הנושא הזה והם המומחים בארץ וחלקם גם בעולם, במיון להשכלה גבוהה.

ענת בן סימון: כל מה שאנחנו עושים הוא מבוסס מחקר, מבוסס המון עבודה מדעית.

ענת בן סימון: אנחנו מפתחים את הכלים שנים, שהם הכלים הכי טובים למיון להשכלה גבוהה.

ענת בן סימון: קודם כל.

ענת בן סימון: אנחנו לא מתעקשים על כלום, אנחנו מפתחים כלי, אנחנו נותנים אותו למוסדות, אנחנו בודקים מה הוא עושה, כמה הוא תקף, כמה הוא מנבא, וכל מוסד משתמש בו כראות עיניו.

ענת בן סימון: זה מה שאנחנו עושים.

אברהם נגוסה: אוקיי, אבל מדינת ישראל היא מדינה שקולטת עליה.

אברהם נגוסה: העולים באים מרקע תרבותי שונה.

אברהם נגוסה: לכן אני אומר שיש כל מיני, כל אחד עולה מתרבות אחרת ויש בעייתיות בעניין הזה, ואת רואה את התוצאות.

אברהם נגוסה: מצד שני, שמעת מהמכון שאנשים מתקבלים ללא, והם מצליחים.

פנינה תמנו: מצטיינים.

פנינה תמנו: לא מצליחים.

פנינה תמנו: מצטיינים.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אז למה לא תלכו על תוצאות - - -

קריאה: הרבה יכולים להצטיין.

פנינה תמנו: את גם מגחכת, שניה, אדוני היו"ר, היא יושבת שם, מגחכת מחייכת, ואחר כך אמרתי הרבה אנשים מצטיינים, תסלחי לי גברת, את לא תנפנפי ותגידי לי "הרבה אנשים מצטיינים" את הדרך שהסטודנטים האלה עברו, את לא תבטלי את ההצטיינות שלהם בכזאת בוטות ותגידי "הרבה אנשים מצטיינים".

פנינה תמנו: באמירה שלך טמונות הרבה מאוד מהתפיסות כנראה של "הרבה אנשים מצטיינים".

פנינה תמנו: חוצפה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת פנינה, תני לה להשלים.

ענת בן סימון: בכל מדינה בעולם יש אוכלוסיות מוחלשות, ואני חושבת שצריך לקדם אותן בכל דרך אפשרית, אבל בשביל לבחור את הדרך הטובה ביותר צריך לעשות את זה באופן מקצועי.

ענת בן סימון: צריך לבדוק חלופות, צריך לבדוק כלים, צריך לבדוק מה תורם הכי הרבה.

ענת בן סימון: עוד משהו, בהתייחס למה שד"ר פוירשטיין אמר.

ענת בן סימון: האוכלוסייה האתיופית, כמו שאנחנו יודעים, מקבלת סל תמיכה אדיר.

ענת בן סימון: אין ספק שזה עוזר לאנשים האלה להצליח, זה יעזור לכל אחד להצליח.

ענת בן סימון: כל אחד שמגיע להשכלה הגבוהה, כמעט כל אחד, עם נתונים יותר חלשים ויקבל סל תמיכה - - -

פנינה תמנו: תסלחי לי, אני פשוט לא מאמינה.

פנינה תמנו: אני לא מאמינה למשמע אוזניי.

פנינה תמנו: כן, את כנראה לא יודעת מה סל התמיכה חוץ מזה שישבת פה בוועדה, זה נשמע שאת אומרת "תיקח את כל סל התמיכה ולא משנה למי תיתן, הוא יצליח".

פנינה תמנו: אני רוצה לומר לכם, אני אקשיב לך עד הסוף, אבל כנראה עם גישה כזאת, ואת אומרת "אנחנו בוחנים", את מבחינתך לפספס דור אחד ועוד דור ועוד דור, וגם הנכדים שלי מבחינתך, שיישארו למטה.

פנינה תמנו: כנראה לא הבנת.

פנינה תמנו: אני רוצה לספר לך משהו - - -

ענת בן סימון: אני מבקשת למחות, התגובה הזאת לא במקום ולא לעניין.

פנינה תמנו: את יכולה למחות עד מחרתיים.

ענת בן סימון: את מכניסה לי דברים לפה.

ענת בן סימון: יש לכם עוינות כלפי - - -

אברהם נגוסה: רגע - - -

פנינה תמנו: יש - - - שאני לא סובלת, אדוני היושב ראש, הפטרונות וגינונים של - - -

ענת בן סימון: יש לכם עוינות כלפי הבחינה, וכל מה שאני אוציא מהפה, את תצעקי עלי.

פנינה תמנו: לא, כרגע יש לי עוינות כלפי הדברים הספציפיים שאתם מוציאים מהפה שלכם.

אברהם נגוסה: פנינה רגע, בדרך כלל - - -

ענת בן סימון: זה שאני אמרתי שצריך לתמוך בכל אוכלוסייה מוחלשת זה לא בסדר?

פנינה תמנו: לא, לא את זה את אמרת.

ענת בן סימון: זה מה שאמרתי.

פנינה תמנו: יש לי טענות לדברים שאמרתם, את יודעת בדיוק לאילו דברים.

ענת בן סימון: לא, זה מה שאמרתי שצריך לתמוך.

אברהם נגוסה: יש פה את העניין של סדר.

אברהם נגוסה: אמנם לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה לשאול ולהיכנס באמצע הדברים, אבל אל תגזימי.

ענת בן סימון: יש להם גם פריבילגיה לצעוק על ה- - -

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים באמת, המטרה שלנו זה באמת להבין ולמצוא פתרון.

אברהם נגוסה: לכן השאלה שלי, את רואה את התוצאות, לא מחקר, אלה דוגמאות שפשוט אנשים נכנסים - - -

ענת בן סימון: זה עובד מצוין.

אברהם נגוסה: אז למה לא לעודד את זה?

ענת בן סימון: תעודדו.

ענת בן סימון: אנחנו אמרנו לא לעודד?

ענת בן סימון: אנחנו התנגדנו לזה באיזו שהיא צורה?

אברהם נגוסה: אבל אם אתם הצבתם כתנאי את המבחנים האלה - - -

ענת בן סימון: אנחנו לא שמנו כתנאי.

אברהם נגוסה: האוניברסיטאות לא משוחררות בעניין הזה.

ענת בן סימון: בוודאי שמשוחררות.

ענת בן סימון: כל מוסד רשאי לבחור את דרכי המיון שלו.

ענת בן סימון: אנחנו לא מכתיבים כלום לאף אחד, אין לנו שום מנדט להחליט על תנאי הקבלה, אנחנו לא קובעים כלום לכולם.

ענת בן סימון: אנחנו עושים מבחן ואנחנו אומרים "אם אתם רוצים, תשתמשו בו.

ענת בן סימון: איך שאתם רוצים, כמה שאתם רוצים, באיזה משקל שאתם רוצים, באיזה אופן שאתם רוצים, תעשו בו מה שאתם רוצים".

ענת בן סימון: אנחנו לא קובעים כלום.

ענת בן סימון: אני לא מבינה למה מתנפלים עלינו כל הזמן.

ענת בן סימון: אנחנו כמו בדיקת דם.

ענת בן סימון: אנחנו עושים בדיקת דם, אנחנו נותנים תוצאות, אנחנו אומרים לרופא "תעשה עם זה מה שאתה רואה לנכון".

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מארגון הסטודנטים.

ג'ג'או בימרו: שלום לכולם ובוקר טוב.

ג'ג'או בימרו: אני חבר ועדת ההיגוי במל"ג, ממובילי הדרישה למעבר הסטודנטים יוצאי אתיופיה ממשרד הקליטה למועצה להשכלה גבוהה כשאר אזרחי מדינת ישראל שאינם עולים חדשים, דרישה שלשמחתי צלחה.

ג'ג'או בימרו: יש לי בקשה והבטחה, אני מבקש לתת לי לסיים את דבריי ואני מבטיח לקצר בדבריי.

ג'ג'או בימרו: 2-3 דקות.

ג'ג'או בימרו: אנו בוועדת ההיגוי במועצה להשכלה גבוהה עובדים מזה מספר חודשים רבים לבנות תכניות ליצירת שוויון הזדמנויות ליהודי אתיופיה, החל משלב הנגשת ההשכלה הגבוהה, דרך סיוע בתואר ראשון ומכינות, המשך לתואר שני ודוקטורט, וכלה בקליטת סגל אקדמי בכיר במוסדות ועבודה רבה עוד לפנינו.

ג'ג'או בימרו: לצערנו מי שהיה אמון על ההשכלה הגבוהה של יוצאי אתיופיה כמו גם על מגוון תחומי חיים רבים אחרים מאז עליית יהודי אתיופיה בית ישראל בשנות ה-70 וה-80 לארץ ישראל ועד הצלחת הדרישה למעבר למל"ג בשנה שעברה, היה משרד הקליטה.

ג'ג'או בימרו: אין חולק שמצבם של יהודי אתיופיה במגוון תחומי החיים וביניהם ההשכלה הגבוהה אינו טוב בלשון המעטה.

ג'ג'או בימרו: לשמחתנו תהליך המעבר למל"ג יושלם בשנה הבאה בהעברת מלגות שכר הלימוד לידי המועצה להשכלה גבוהה, כפי שנהוג עם אוכלוסיות נוספות על פי קריטריונים סוציו אקונומיים.

אברהם נגוסה: אולי תסביר מה הקשר בין שכר הלימוד שמשרד הקליטה נותן להגדלת מספר הסטודנטים בהשתלבותם באקדמיה.

אברהם נגוסה: מה הקשר למילגה?

פנינה תמנו: בגלל שהוא יוצא אתיופיה היחיד סביב השולחן, הייתי מאפשרת לו לסיים.

ג'ג'או בימרו: אני אענה.

ג'ג'או בימרו: אין בעיה.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתבהיר כי בנקודה הזאת אני לא איתך, אתה יודע.

אברהם נגוסה: לכן אני רוצה שתבהיר.

ג'ג'או בימרו: אין בעיה.

ג'ג'או בימרו: כל מי שיזדקק יקבל מלגת שכר לימוד.

ג'ג'או בימרו: חשוב לציין, לא כל יהודי אתיופיה הם נזקקים ואל לנו להתייחס לכלל כאל נזקקים.

ג'ג'או בימרו: יחס מנמיך ומקטין זה פוגע קשות בשאיפות ובהתקדמות הדורות הבאים.

ג'ג'או בימרו: עשרות שנים של טיפול על ידי משרד הקליטה יצרו עיוותים קשים ומשונים, איתם כולנו נאלצים להתמודד כיום, בהם אנו רואים העברת אחריות במשרדי הממשלה, ברשויות המקומיות, במוסדות להשכלה גבוהה ואפילו במרכזי הצעירים הפזורים ברחבי הארץ בכל הקשור למתן שירות ליהודי אתיופיה.

ג'ג'או בימרו: יהודי אתיופיה מובדלים משאר אזרחי מדינת ישראל ולהם ניתן שירות מיוחד ומוחרג דרך רכזים ייעודיים, תכניות משונות, פרויקטים ומסלולים מיוחדים רק ליהודי אתיופיה אשר ברובם מתאמצים לשמר את יהודי אתיופיה חלשים נזקקים ועולים חדשים תמידית, ומשרתים גורמים שונים, ביניהם כאלה המתיימרים לייצג את יהודי אתיופיה לקבלת כספי מדינה, גיוסי תרומות ובקשת נדבות אין סופיים, ללא קשר להיותם עולים חדשים, רק מעצם היותם אתיופים.

ג'ג'או בימרו: אחזור ואומר, יהודי אתיופיה אינם עולים חדשים.

ג'ג'או בימרו: יסלח לי כבוד היושב ראש, דוגמה טובה היא עצם קיום דיון זה בוועדה זו ולא בוועדה האמונה על נושאים אלה, ועדת החינוך.

ג'ג'או בימרו: לסיכום, ישנם אתגרים לא מעטים שהתהוו בעשרות השנים שחלפו, עלינו לשאוף ולפעול להסדירם בצורה הטובה ביותר שאינה מבדלת ומחריגה ורואה ביהודי אתיופיה אזרחים ככלל אזרחי מדינת ישראל.

ג'ג'או בימרו: עם כל זאת ולמרות כל זאת, עלינו על יהודי אתיופיה בית ישראל, מוטלת האחריות והחובה להתגבר על מכשולים רבים אלה, לקחת אחריות ולעשות הכל על מנת להצטיין במגוון תחומי החיים ולשנות מציאות זו כמה שיותר מהר.

ג'ג'או בימרו: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אמירה אחת שאמרת שיוצאי אתיופיה הם לא עולים חדשים, זה לא בדיוק, כי יש גם עולים חדשים, עד 15 שנים זה עולים חדשים, יש גם עולים חדשים ולכן אי אפשר לעשות הכללה.

אברהם נגוסה: בנושא של העברת המלגה ממינהל הסטודנטים למל"ג, אנחנו נקיים דיון מיוחד.

אברהם נגוסה: לכל אחד יש עמדה והוא יציג אותה ואנחנו נדון על זה.

אברהם נגוסה: זו לא עמדה שכולם מסכימים עליה, מסיבה אחת, היום במינהל הסטודנטים, אם יש חמישה אחים שהם התקבלו לאוניברסיטאות, כל החמישה יכולים לקבל סיוע בשכר לימוד ממינהל הסטודנטים, מילגה.

אברהם נגוסה: אני לא חושב שזה יהיה אותו דבר במל"ג.

אברהם נגוסה: לכן אני מאוד נזהר.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון, כדי שלא נירה ברגל וגם בראש.

אברהם נגוסה: לכן צריך להיזהר.

אברהם נגוסה: אני רוצה להקדיש דיון מיוחד לעניין הזה שכל האנשים שיש להם עמדה יבואו ויציגו אותה.

אברהם נגוסה: אנחנו נקשר את העניין כשנגיע לשמוע את המל"ג.

אברהם נגוסה: בבקשה חברת הכנסת קסניה סבטלובה, ולאחר מכן נשמע את התאחדות הסטודנטים.

קסניה סבטלובה: כבוד היושב ראש, אני דווקא חושבת שנשמעה פה נקודה מאוד חשובה, ואני רוצה להדהד אותה, וזה היחס התמידי גם לעולים מאתיופיה, גם לעולים מחבר העמים ועולים באשר הם, כעולים לנצח.

קסניה סבטלובה: יש יותר מדי סמכויות לצערי הרב למשרד הקליטה, שהוא ירש אותן במהלך עשרות שנים במגוון של תחומים, בין אם זה חינוך לעולים מאתיופיה, בין אם זה דיור ציבורי, שאיננו, אבל עדיין מי שחולש על זה זה משרד הקליטה משום מה, ויצירת תור נפרד לעניין הזה שזו כמובן אפליה בוטה והעניין הזה יידון בקרוב בבג"צ, אבל עובדה שאנחנו יושבים פה היום ואנחנו מדברים על נושא שילוב יוצאי אתיופיה בחיים האקדמיים ומצויינות ושאיפה לקדם אותם עד כמה שאפשר, אנחנו מדברים על זה לא בוועדת החינוך, אלא בוועדת העליה.

קסניה סבטלובה: אז למה ללכת רחוק?

קסניה סבטלובה: אנחנו עדיין נמצאים עמוק בתוך הקונספט הזה שמי שפעם עלה, במיוחד אם מדובר בשכבות שנהוג לחשוב עליהן כשכבות מוחלשות - - -

אברהם נגוסה: דרך אגב, זה לא פוסל שגם וועדת החינוך תעשה.

קסניה סבטלובה: לא פוסל, אבל אני אומרת לך שאנחנו מראש, כאשר אנחנו כחברי כנסת מעלים הצעות לסדר שעוסקות במצבן של אוכלוסיות שעדיין מוגדרות כאוכלוסיות עולות, למרות שיש פה שלושה עשורים, יש ארבעה עשורים, יש פה ילדי עולים ויש פה כל מיני דברים כאלה ואחרים, באופן טבעי מנתבים אותנו לוועדה הזאת.

קסניה סבטלובה: הוועדה הזאת חשובה מאוד כפי שמשרד העליה חשוב מאוד, אבל חייבים לתחום את העניין הזה.

קסניה סבטלובה: חייבים מתי שהוא לתחום אותו.

אברהם נגוסה: אבל את מסכימה איתי שיש עליה גם היום.

קסניה סבטלובה: אף אחד לא מכחיש את העניין הזה.

אברהם נגוסה: 30,000 עולים מגיעים כל שנה.

פנינה תמנו: הוועדה צריכה לדון בסטודנטים עולים כדי שאנחנו לא נשחק לחליל של - - -

קסניה סבטלובה: תנו לי לסיים.

קסניה סבטלובה: אף אחד לא מכחיש, יש לנו עליה גם מחבר העמים, יש עליה מכל מיני מדינות, יש לנו עליה ואנחנו לא מדברים עכשיו עליהם אבל, אנחנו מדברים דווקא על אלה שעברו פה כברת דרך, שהתחנכו במוסדות חינוך ישראליים והמוסדות האלה נכשלו במידה רבה בניתוב של אותם עולים לתחומים של מצוינות והצטיינות.

אברהם נגוסה: למען הדיוק, אנחנו דנים גם באלה וגם באלה.

קסניה סבטלובה: גם לאלה, אבל אנחנו יודעים שהמשקל של אלה שהם כבר עולים ותיקים, שהם ישראלים עם ותק מאוד מאוד ניכר וגם כאלה שנולדו פה, המשקל שלהם הוא יותר רב.

קסניה סבטלובה: אנחנו יכולים לבחון מבחינה מספרית כמה יש בתוך העולים של אתיופיה עולים חדשים - - -

פנינה תמנו: מבחינה מספרית הוותיקים יותר באקדמיה.

קסניה סבטלובה: בוודאי.

קסניה סבטלובה: אז אנחנו צריכים לעסוק כמובן בשתי הסוגיות האלה אבל אי אפשר - - -

פנינה תמנו: עדיין אנחנו מברכים על הדיון הזה.

קסניה סבטלובה: אנחנו שמחים מאוד, אבל אני רוצה להדגיש שאי אפשר שהדבר הזה יימשך.

קסניה סבטלובה: כבוד היושב ראש, אתה הבעת עכשיו את החשש שלך, דיברת על זה שבמל"ג זה לא יהיה כמו במינהל הסטודנטים, אני אומרת שדווקא טוב מאוד שזה לא יהיה כמו מינהל הסטודנטים, כי הראייה הכוללת הזאת, כמו שגם נאמר פה עכשיו, שעולה מאתיופיה הוא מראש אדם מוחלש, נזקק, לא.

קסניה סבטלובה: זה לא בדיוק כך.

קסניה סבטלובה: לא, אנחנו מכירים גם מקרים אחרים וכל מקרה צריך לדון לגופו, והגיע הזמן באמת להפסיק עם היחס הפטרוני של "אוקיי, עלית לפני 30 שנה, זהו, אתה עולה לנצח".

קסניה סבטלובה: זה הסטטוס שלך, אותו אתה תירש גם כשתעבור מהעולם.

אברהם נגוסה: זה בתחומים אחרים, אבל אנחנו נקיים דיון בעניין זה.

אברהם נגוסה: אני אומר שנקיים בנושא הזה דיון נפרד.

אברהם נגוסה: היום אנחנו דנים בנושא מאוד ברור, בעניין ההשתלבות שלהם ולכן נשמע עכשיו מההתאחדות.

אברהם נגוסה: תציגי לנו בקיצור ואחר כך אני רוצה להגיע למל"ג כי הזמן שלנו רץ.

דניאל גליקמן: אני מהתאחדות הסטודנטים.

דניאל גליקמן: לי חשוב לדבר, זה קצת עלה פה, על תהליך הנגשת האקדמיה עוד לפני שמגיעים לשערי האקדמיה, על התכניות הייעודיות במרכזי הצעירים שאנחנו מרגישים שכבר שם קיים פעם.

דניאל גליקמן: יש שתי תכניות מרכזיות היום "למרחק" ו"הישגים".

דניאל גליקמן: למרחק היא תכנית ייעודית ליוצאי אתיופיה שעוסקת בשיפור תעסוקתי וקורסים מקצועיים.

דניאל גליקמן: והישגים עוסקת בכל האוכלוסיות המוחלשות ונועדה לסייע להנגיש את עולם האקדמיה וליווי אל שערי האקדמיה עצמם, כשמה שקורה בפועל, כשצעיר מהקהילה האתיופית מגיע למרכז צעירים, הוא מופנה אוטומטית לתכנית למרחק מכיוון שהיא התכנית היחידה שמיועדת ליוצאי אתיופיה, הוא מופנה לתכנית הזאת והרכזים של תכנית למרחק לא עובדים עם התכנית הישגים, ולכן בעצם הצעירים האלה לא מופנים, גם אם קיים פוטנציאל, גם אם קיימת האפשרות, אל תכנית הישגים ולכן מופנים לקורסים מקצועיים או אל עולם האקדמיה מתוך תכנית למרחק שהיא לא ייעודית לכך והרבה פעמים לא בוחרים בדרך הזאת.

דניאל גליקמן: אנחנו רואים פער רציני כאן ואנחנו חושבים שזה מה שמוביל למספר הפניות הנמוך שדובר עליו כאן, ואנחנו מקווים שיהיה אפשר כבר עוד לפני, בעצם לטפל בפער הזה ולהנגיש את עולם האקדמיה לאותם צעירים.

אברהם נגוסה: אתם כהתאחדות הסטודנטים מודעים לפרסומים, שהאוניברסיטאות אמרו שהם מפרסמים באתרים שלהם, על כך שהתנאי לקבלה הוא לא הפסיכומטרי.

אברהם נגוסה: יש שיקולים אחרים כפי שלמשל אמרה נציגת האוניברסיטה העברית ש-30% זה פסיכומטרי ו-70% ציון בבגרות או במכינה.

אברהם נגוסה: האם הסטודנטים מודעים לכך או המועמדים לאקדמיה?

אברהם נגוסה: האם אתם באגודה עושים עבודת הסברה?

אברהם נגוסה: ג'ג'או אתה גם יכול להתייחס.

דניאל גליקמן: אנחנו כמובן תומכים בתכניות האלה, אנחנו רואים כמה הן רלבנטיות ומוצלחות.

דניאל גליקמן: אנחנו מנסים באופן כללי למצוא תכניות שמחליפות פסיכומטרי לכלל אוכלוסיית הסטודנטים, במיוחד לאוכלוסיות כמו האוכלוסייה האתיופית, אנחנו מודעים לחלוטין לתכנית, אנחנו תומכים בה לחלוטין, אנחנו מלווים את כל התהליך וכן, כמובן שאנחנו גם מפרסמים אצלנו את כל הדברים האפשריים.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, ברשותך, יש משהו מאוד מעודד בלשמוע את נציגת התאחדות הסטודנטים.

פנינה תמנו: את יהבי ותקוותי אני שמה על הדור החדש.

פנינה תמנו: לפני עשר שנים ויותר, כשהייתי סטודנטית למשפטים והתמודדתי לסגנות יו"ר איגוד הסטודנטים של יוצאי אתיופיה, אז היה איגוד נפרד ולא היה לנו שיח עם ההתאחדות.

פנינה תמנו: היום כשאני רואה, כשהתאחדות הסטודנטים בשנה האחרונה - - -

אברהם נגוסה: בזמננו הקמנו את האגודה.

פנינה תמנו: נכון.

פנינה תמנו: בזמנכם בכלל אתם הקמתם.

פנינה תמנו: כשאני רואה את התאחדות הסטודנטים והמעורבות שלכם והמעקב שלכם בנושא הזה, אני רוצה לומר לכם, באמת שאפו גדול.

פנינה תמנו: זה חשוב כי זה מלמד אותי שבסוף החברה הישראלית צריכה לצעוד לכיוון של חברה עם חוסן ולכידות, ואתם ההוכחה לכך ואני חושבת שכולנו צריכים ללמוד יותר על איך עושים את זה.

פנינה תמנו: עם זאת אני חושבת שההתאחדות, באמת יכול להיות שאתם יכולים להעלות הילוך ולמלא תפקיד הרבה יותר משמעותי בכל מה שקשור, גם בתכנית של המל"ג וגם במעקב של הכנסת, צריך לראות איך עושים את זה.

פנינה תמנו: אני מקווה שתביאי את דבריי ליו"ר ההתאחדות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו, כדי לקדם ולחזק את הסטודנטים ולהגדיל את מספרם בהשכלה הגבוהה, ועדת שרים בראשות ראש הממשלה העבירה תכנית בת חמש שנים, 100 מיליון שקל דרך המל"ג.

אברהם נגוסה: מי שמרכזת את התכנית ועושה מעקב אחר יישומה, אני רוצה להבין האם העברתם את התקציב אליהם, האם כל ההחלטות וההוראות הגיעו אליהם ומה את מתרשמת ממעקב היישום שאת עושה?

קסאי דמוזה פרנזמן: אני ממטה היישום במשרד ראש הממשלה.

קסאי דמוזה פרנזמן: המל"ג הציג בוועדת השרים שהייתה בספטמבר את התכנית המסודרת שלהם להנגשת ההשכלה הגבוהה.

קסאי דמוזה פרנזמן: בגלל שזה ארגון סטטוטורי, בעצם לא התקציבים שלנו אלא תקציבים מתוך הות"ת שהוקצו לנושא הספציפי הזה, פנינה ואחרי זה גם יוסי שיין הובילו את הוועדה הזאת, החליטו את ההחלטות, עשו פירוט של כל הפעולות ההכרחיות כדי להנגיש.

אברהם נגוסה: במה מתבטאת ההנגשה, את יכולה לפרט לנו?

קסאי דמוזה פרנזמן: אני ממש אשמח שמי שיציג את הפירוט של התכנית יהיה יוסי מהמל"ג כי אני באה ומשקיפה ובשנה הראשונה, זה בעצם התחיל בספטמבר, הם נתנו לנו דיווח ראשוני שהם קיבלו מהמוסדות אחרי שהם יצאו בקול קורא בספטמבר, לקראת הלימודים הם יצאו בקול קורא מסודר, הציגו את מה שהנציגה מאוניברסיטת תל אביב הציגה עכשיו, את ההטבות, המלגות ובעצם אפשר להגיד הטובות שניתנות לסטודנטים יוצאי אתיופיה בניגוד למה שהיה בעבר, או בהמשך למה שהיה בעבר על ידי מינהל הסטודנטים.

קסאי דמוזה פרנזמן: אני חברה בוועדת המעקב של המל"ג, שם נעשית עבודה פרטנית מאוד על המהלכים ואיך הם אמורים להתבצע במהלך השנה.

קסאי דמוזה פרנזמן: אנחנו כמובן נמצאים איתם בקשר שוטף כי אנחנו רוצים גם לעשות איזה שהוא דיווח מסודר גם לקראת סוף השנה כמובן.

קסאי דמוזה פרנזמן: אבל לפחות מהראייה שלנו יש עבודה שנעשית, והיא נעשית בצורה, לא הייתי אומרת איטית, אבל מאוד מבוקרת כדי באמת לא לפספס שום שלב בדרך.

פנינה תמנו: המנגנון אחראי על הבקרה על היישום?

פנינה תמנו: כי אני מכירה את העבודה שעשינו, בסוף אבל מה שמטריד זה היישום.

פנינה תמנו: השאלה היא האם אתם כמנגנון אמור לעקוב אחרי היישום כי השאלות שהפנינו לנציגי אוניברסיטת תל אביב הן לא בכדי, כי אם באים ואומרים "אנחנו רק תוספת או מרחב פעולה על מה שהיה" אז אנחנו יכולים לשרוף ככה 100 מיליון בחמש שנים על לא כלום.

פנינה תמנו: זה מתוך באמת חרדה אמיתית על מה שהיה.

פנינה תמנו: בסוף באים ואומרים אנשים כמו הנציגים של הפסיכומטרי "אם היו שופכים את זה על אחרים אז גם הם היו מצליחים" אז כדי שלא יגידו שקבלנו את הכסף ובסוף זה בכלל נבלע בצינורות של האוניברסיטאות.

קסאי דמוזה פרנזמן: אנחנו בשיתוף פעולה מלא עם המל"ג בנושא הזה, מקבלים מהם את הדיווחים התקופתיים, כרגע קיבלנו דיווח חצי שנתי ואנחנו ממתינים עכשיו לדיווח השנתי כשתסתיים השנה.

אברהם נגוסה: לפי הדו"ח החצי שנתי שקיבלתם, האם אתם כמטה היישום מרוצים מהכיוון?

קסאי דמוזה פרנזמן: אני חושבת שהיינו מצפים - - -

פנינה תמנו: סליחה אדוני היושב ראש, אם אתה מ רשה לאנשים לזרוק הערות ולשבת ולצחוק כל הדיון על הדיון, אז זה בעיני - - -

אברהם נגוסה: רק רגע, חברת הכנסת פנינה.

אברהם נגוסה: תני לי לנהל את העניין.

אברהם נגוסה: אני מבקש.

פנינה תמנו: בבקשה אדוני היושב ראש.

אברהם נגוסה: בבקשה.

קסאי דמוזה פרנזמן: אני מניחה שיוסי יפרט על זה בצורה יותר מסודרת כי בסופו של יום המל"ג מציג את הקול קורא, שולח לכל המוסדות והמוסדות בוחרים אם לאמץ את התכנית, וכמובן בהתאם לכמות הסטודנטים.

קסאי דמוזה פרנזמן: אז יש המון קריטריונים שמשתלבים ביחד.

אברהם נגוסה: את רואה שהמל"ג העביר את כל התכניות לכל המוסדות?

קסאי דמוזה פרנזמן: כן.

קסאי דמוזה פרנזמן: זה לפחות לפי מה שאנחנו, כן.

קסאי דמוזה פרנזמן: ההתייחסות היחידה שכן רציתי היא בהקשר למה שהציגו מהתאחדות הסטודנטים.

קסאי דמוזה פרנזמן: משרד התעסוקה, מה שהיה כלכלה, אחראי עכשיו זה אזורי התעסוקה במשרד העבודה, באמת אחראי על תכנית "למרחק" שמבוצעת במרכזי הצעירים.

קסאי דמוזה פרנזמן: מאוד חשוב לי להגיד שלמרות מה שנאמר פה אנחנו כן יצרנו איזה שהוא תהליך של הסדרה במסגרת מטה היישום לנושא הספציפי הזה, כדי שגם הישגים יצליחו להנגיש לכמה שיותר סטודנטים את התכנית וגם שלמרחק ימשיכו להציע את הקורסים ואת ההכשרות שהם מציעים, וזה היה באחריות שלנו של מטה היישום.

קסאי דמוזה פרנזמן: מה שהחלטנו עליו כרגע, זה שיהיה שיתוף פעולה בתוך מרכז הצעירים בין שני הרכזים, גם של למרחק וגם של הישגים כדי שבאמת הצעיר או הצעירה שמגיעים יקבלו את המענה הכי הולם מבחינתם שתואם את הצרכים שלהם, בשלושה החודשים הראשונים, מהפגישה האחרונה שהייתה לנו שזה בשבוע שעבר, בשלושה החודשים הקרובים הרכזים יעשו עבודה מתואמת כדי לראות את התוצאות, האם הצעיר באמת צריך להגיע לאקדמיה או להכשרה אחרת או לכל דבר אחר, וכמובן יהיה יום עיון משותף בין הרכזים כדי להעביר את הנהלים האלה בצורה מסודרת.

קסאי דמוזה פרנזמן: זה מאוד חשוב לפרוטוקול, למרות שנאמר משהו אחד, שזה בעצם מה שנעשה והוחלט בתיאום גם עם המל"ג, גם הישגים, גם למרחק, כולם היו בחדר אצלנו ואני מאוד מקווה שזה יצלח וכל צעיר וצעירה יקבלו את המענה שמתאים להם ושהם צריכים אותו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו הגענו למל"ג.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחס קודם כל, תסביר לנו על התכנית בראשי פרקים, האם אתם פועלים להגדלת מספר הסטודנטים שישתלבו באוניברסיטאות והאם המלגה שאתם נותנים או התמיכה הייתי אומר, את המלגה לשכר הלימוד נותן מינהל הסטודנטים, אבל תמיכה בלימודים שלא ינשרו מהלימודים, להקל עליהם, אנחנו רוצים לדעת מאז שהתחלתם כמה סטודנטים נהנו מהתכנית הזאת.

יוסי סבג: אני ממל"ג ות"ת.

יוסי סבג: כפי שנאמר פה באמת על ידי ג'ג'או, התכנית של מל"ג ות"ת זו תכנית הוליסטית שמתחילה מהשלבים הטרום אקדמיים וכלה בקליטת סגל אקדמי.

יוסי סבג: התכנית עצמה, אני אחלק את זה כמו שביקשת באמת לפרטים.

יוסי סבג: יש לנו את שערי הכניסה לאקדמיה, שם אנחנו פועלים גם דרך תכנית הישגים, כפי שנאמר פה תכנית הישגים היא תכנית של המל"ג, שפועלת ב-32 ישובים כיום, וממש בשבועות האחרונים אנחנו הגדלנו את מספר הרכזים בתכנית הישגים בישובים בהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, כרגע גויסו שלושה רכזים בבאר שבע, נתניה ואשדוד, ויש לנו עוד שני ישובים שהם קריית מלאכי וחדרה שהם לא התמיינו בסבב הראשון ויצאו לסבב נוסף במטרה למצוא את המתאימים ביותר.

יוסי סבג: זה מבחינת תכנית הישגים שהמטרה שלה להביא את הסטודנטים מהפריפריה כמה שיותר לשערי האקדמיה, וכמובן כפי שקסאי אמרה, למצוא להם את ההתאמה הכי נכונה.

יוסי סבג: זו באמת הייתה המטרה של הפגישה המשותפת בין תכנית למרחק ובין תכנית הישגים כשמטה היישום תיווך על כל התכנית עצמה.

יוסי סבג: באופן כללי, בתחילת שערי האקדמיה, הוכנסה לאקדמיה, יש לנו את המסלול של המכינות האקדמיות, המכינות קדם אקדמיות גם נמצאות בפיקוח של ות"ת ששם באמת הפעילות עצמה, סטודנטים יוצאי אתיופיה זכאים לסיוע במלגה של 6,100 שקל.

אברהם נגוסה: זה בנוסף למינהל הסטודנטים?

יוסי סבג: זה עוד לפני, זה במכינה הקדם אקדמית.

יוסי סבג: מינהל הסטודנטים זה החל מה- - -

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, מינהל הסטודנטים משלם שכר לימוד ועוד 600 שקל בחודש, נכון?

אברהם נגוסה: זה דמי כיס.

אברהם נגוסה: ה-6,100 זה כולל זה או רק מה שהמל"ג נותן?

יוסי סבג: זה המכינה הקדם אקדמית, זה לפני השנה הראשונה לתואר הראשון.

אברהם נגוסה: גם במכינה מינהל הסטודנטים משלם, לא?

פנינה תמנו: היה, הוא צודק.

פנינה תמנו: בזמנו היה, אני לא יודעת אם היום אבל באמת היה בזמנו מינהל הסטודנטים, היום לא?

יוסי סבג: לא שאני יודע.

פנינה תמנו: יש פה נציג של המינהל.

אברהם נגוסה: היום מי שנכנס למכינה, אתם לא משלמים לו שכר לימוד?

אייל ניצני: לא אנחנו אלא קרן להכוונת חיילים משוחררים לרוב.

אברהם נגוסה: אז זה לא מל"ג.

אייל ניצני: מל"ג נותן מעבר, הוא מדבר על מעטפת נוספת מעבר למה שיש במכינות.

אייל ניצני: אנחנו לא נותנים.

אברהם נגוסה: אני שאלתי אם זה כולל שכר לימוד ודמי כיס שמינהל הסטודנטים משלם או לא, אתה אומר לי?

אייל ניצני: מעבר.

יוסי סבג: כפי שאמרתי התכנית באמת הוליסטית, אז החל באמת מהשלבים של שערי הכניסה לאקדמיה, החל מהמעטפת לתואר ראשון שציינו פה כבר ואני לא אחזור על הנתונים עצמם, יצא קול קורא למוסדות, המוסדות מודעים לתכנית הזאת.

יוסי סבג: אני אדגיש ואומר שמל"ג ות"ת, ביחד עם ועדת ההיגוי להנגשת השכלה גבוהה ליוצאי אתיופיה, המטרות העיקריות של הוועדה זה באמת לבוא ממקום של שילוב ולא של בידול וממקום של מצוינות.

יוסי סבג: משמע, אנחנו חוזרים ואומרים, ואני אומר את זה גם לכלל המוסדות, שהמטרה שלנו באמת שסטודנט אתיופי שיגיע לדקנאט לא יהיה לו רכז ייעודי לטובת הנושא הזה כי אנחנו באמת רוצים להוביל את זה למקום של מצוינות והוא יפנה לכל אחד בדקנאט, לכל מי שהוא יכול.

פנינה תמנו: כמה תלמידי מכינות יש היום?

יוסי סבג: קשה לי לומר כרגע, אני יכול לבדוק.

אברהם נגוסה: אפשר לבדוק ותעביר לנו בכתב?

יוסי סבג: כן.

יוסי סבג: בוודאי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: תמשיך.

יוסי סבג: כך שבאופן כללי אנחנו באמת רוצים שסטודנט יוצא אתיופיה שמגיע לדיקנט הסטודנטים או מקום כזה או אחר בתוך הקמפוס, יוכל לקבל את המענה ככל הסטודנטים וככלל הסטודנטים כי באמת כפי שנאמר פה לא כל הסטודנטים הם עולים ולא כל הסטודנטים הם כפי שבדרך כלל מציינים ואומרים.

יוסי סבג: אז יש את התמיכה הזאת שהיא תמיכה של 5,500 לסטודנטים במקצועות ההנדסה, רפואה ומדעים ועוד 4,000 שקלים לסטודנטים ביתר החוגים, כשבאמת התמיכה עצמה של ות"ת היא כמובן מעבר למכינות הקדם אקדמיות, התמיכה עצמה היא באמת לשיעורי עזר, ששוב, גם בשיעורי העזר אנחנו רוצים ליצור מצב ששיעורי העזר יהיו אחד על אחד, אחד על שניים במקסימום, כדי לא ליצור קבוצות הומוגניות של רק סטודנטים יוצאי אתיופיה, כי זה באמת הערך העליון של ועדת ההיגוי.

יוסי סבג: בנוסף, אנחנו העברנו בישיבת ות"ת האחרונה תכנית לקליטת סגל אקדמי.

יוסי סבג: המצב כיום מבחינת תארים מתקדמים, כיום משרד הקליטה מעניק מלגות שכר לימוד לתואר שני, ולתואר שלישי גם וגם משרד המדע מעניק מלגות על בסיס הצטיינות גם לתארים שניים ושלישיים.

יוסי סבג: בוועדת ההיגוי האחרונה של ות"ת ראינו לנכון שבאמת המעטפת עצמה כיום היא די מקיפה בתארים השלישיים, כן יש חסר בסטודנטים אבל זה משהו שאנחנו מאוד מאוד נקדם ואנחנו רוצים בהמשך להעביר תכנית למענקים ולמלגות לסטודנטים תואר שני דווקא בתחום המחקרי, גם לתארים שניים באופן כללי אבל גם לתארים שניים בתחום המחקר, שוב, במטרה להעביר את זה כדי שיוכלו להגיע ולהיות קאדר של סגל אקדמי, חלק מהתכנית הזאת שעכשיו עברה בות"ת כמו בתכנית - - - לחברה הערבית, ככה זה הולך להיות אצל יוצאי אתיופיה, - - - כבר שתי מלגות כאלה ובנוסף אנחנו כרגע במגעים ומהלכים ליצור תכנית מצוינות יחד עם אגף עתודות ישראל שבאמת מנהל את כל התכניות הקיימות היום, של סטודנטים מצטיינים ושל בוגרי תואר ראשון מצטיינים ושל בוגרי תואר ראשון מצטיינים, כדי ליצור מצב שבאמת כל התכניות הקיימות היום של אגף עתודות ישראל יהיה ייצוג של סטודנטים ובוגרים יוצאי אתיופיה מתוך מטרה להוביל אותם ושיהיו מנהיגים ומובילים.

יוסי סבג: אנחנו גם עושים פניה יזומה למוסדות ממש בימים אלה, כדי שיאתרו לנו גם את הבוגרים המצטיינים שלהם, גם נתונים כלליים בתחום הלימודים שלהם, ממוצע לימודים כפי שסביר וממוצע, וגם באמת סטודנטים יוצאי דופן שהם מנהיגים ומובילים, ליצור איתם תכנית משותפת, כדי שיוכלו להיות - - -

אברהם נגוסה: התכנית הזאת כמיטב הבנתי, היא לשנות את הנתון שראינו קודם מהממ"מ, לעודד את הסטודנטים ולכוון אותם ממדעי החברה למדעי הטבע.

אברהם נגוסה: גם כשהם מתקבלים בתוך מדעי הטבע, לתת להם תמיכה של מעטפת בעיקר בשיעורי עזר וכל התנאים.

אברהם נגוסה: זה בגדול, כשאני מסתכל על התכנית.

אברהם נגוסה: אנחנו הבנו מהמעטפת שיש 5,500 שקל למדעי הטבע ו-4,000 ליתר המקצועות.

פנינה תמנו: מדעי הטבע או מדעים בכלל?

אברהם נגוסה: מדעים, זה כולל הנדסה, אדריכלות וכל זה.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אז אני שואל שאלה, שמעת על העניין הפסיכומטרי, מהמרכז להערכה ולמידה, שזה לא תנאי, כלומר לקבל את הסטודנטים ולא לקבל בעיקר למדעים.

אברהם נגוסה: זה השיקול של כל אוניברסיטה, כך הבנתי.

אברהם נגוסה: מטרתכם היא להגדיל את מספר הסטודנטים במדעים, האם אתם פעלתם או פועלים מול האוניברסיטאות כדי לקבל את הסטודנטים יוצאי אתיופיה למדעים?

אברהם נגוסה: אם כן, מהפעילות הזאת, כמה סטודנטים התקבלו?

יוסי סבג: באמת כיום כפי שאמרתי, התכנית עצמה, מטרה נוספת שלה זה באמת ליצור אקטיביות אצל המוסדות.

יוסי סבג: כלומר אנחנו לא מצפים שהסטודנט רק יגיע, אלא אנחנו גם מצפים שהמוסד יצא החוצה ויראה מי הסטודנטים שלו עד כמה שאפשר, וימצא אותם במטרה להעניק להם את כל מה שהם יכולים ורשאים לקבל תחת המעטפת הזאת.

אברהם נגוסה: קודם שמענו ממנו שבשיחה שהוא ערך מהאוניברסיטאות, שהם ממש רוצים לעזור ומוכנים לקבל סטודנטים.

פנינה תמנו: זה לא בדיוק נכון.

פנינה תמנו: זה על פניו, פה בוועדה הם אומרים.

אברהם נגוסה: אני לוקח מהדברים שהוא אמר.

אברהם נגוסה: אני שואל האם נעשה ניסיון בכיוון הזה לבוא ולהגיד "יש לנו סטודנטים, תקבלו אותם למדעים".

אברהם נגוסה: אני מדבר עכשיו על מדעים כי אני רוצה לשנות את ה-26% שראינו.

אברהם נגוסה: זו מטרת התכנית שאושרה בוועדת השרים.

אברהם נגוסה: האם אתם פועלים מול האוניברסיטאות כדי להגדיל את מספר הסטודנטים במדעים?

יוסי סבג: קודם כל מעבר לכמובן התכניות שאנחנו מעמידים יש גם את התכנית הישגים להייטק, התכנית הישגים להייטק זו תכנית שפועלת גם במסגרת תכנית הישגים שהמטרה שלה באמת זה להוביל את הסטודנטים למצוינות בתחומי המדעים, הנדסה, התכנית היום פועלת בטכניון, בבן גוריון ובבר אילן.

יוסי סבג: כיום מתוך 560 סטודנטים בתכנית יש 8% יוצאי אתיופיה.

יוסי סבג: בוועדת ההיגוי האחרונה של הישגים להייטק התקבלה החלטה גם מעבר לעליית מספרי הנשים שאנחנו רוצים לקדם בתחומי ההייטק, גם ייצוג יותר גבוה של סטודנטים יוצאי אתיופיה, של סטודנטים חרדים.

יוסי סבג: כחלק מההחלטה, כי התכנית בסופו של דבר כהחלטת ממשלה, היא פעלה בשלוש השנים האחרונות ועכשיו היא יצאה בסבב נוסף להמשך פעילות והמטרות העיקריות שלהמשך הפעילות זה באמת במטרה להגדיל את האוכלוסיות הייחודיות בתחומי ההנדסה והמדעים.

פנינה תמנו: הייתה אמורה להיות תכנית שלוקחת 200 אז דיברנו על זה, 300 חבר'ה צעירים, ולייעד ממש כאליטה, מה שנקרא קומנדו של המדעים.

פנינה תמנו: אני שואלת איפה זה.

פנינה תמנו: צריך לשאול, כי מצד אחד מגיע הרבה מאוד ח"ח למל"ג, עושים עבודה טובה - - -

אברהם נגוסה: זה מה שאני רוצה לשמוע.

אברהם נגוסה: מספרית.

פנינה תמנו: אבל מספרית אתם צריכים לדאוג.

יוסי סבג: התכנית מצוינות כפי שאמרתי שאנחנו מצד אחד עובדים גם מול אגף עתודות לישראל ובמקביל אנחנו גם רוצים לבדוק את האופציה להצטרף לאיזו שהיא תכנית מנהיגות שקיימת היום בשטח.

יוסי סבג: הדברים האלה - - -

אברהם נגוסה: אני אומר לך, אני מאוד מודאג.

אברהם נגוסה: כמו התכניות האחרות, הנושא יתמסמס ובסוף באמת התכנית לא תשיג את מטרתה.

אברהם נגוסה: מזה אני מאוד מודאג.

אברהם נגוסה: אם אתם לא יכולים להציג לנו עכשיו לפחות התחלתי מספרית, אתה מדבר באופן כללי.

יוסי סבג: אנחנו מדברים כרגע על 25 סטודנטים.

אברהם נגוסה: אני מודאג ממה שקסאי אמרה ומה שאתה אומר, זה לא ברור לנו.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים עוד דיון.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה לשאול שתי שאלות ברשותך את יוסי נציג המל"ג.

רפאל שמעון פוירשטיין: א.

רפאל שמעון פוירשטיין: למה עם כל הפרויקטים הנפלאים האלה אין שום מימון לנושא של מיון?

רפאל שמעון פוירשטיין: למה קרן מדהימה כמו קרן רוטשילד והפדרציות - - - בהתחלה, צריכות לממן מיון לאוכלוסיות שברור שהמיון הנוכחי, כבודו במקומו מונח, מפספס אותם.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני מדבר אחרי הרבה מאוד דיאלוגים עם המל"ג ולא הצלחנו לשכנע את המל"ג לבוא, ועם כל המדהימות האלה להגיד, יש, דבר ראשון.

רפאל שמעון פוירשטיין: דבר שני, אני מאוד מזדהה עם מה שאמרת חברת הכנסת פנינה וגם אילאיל.

רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא פרויקט, צריך להיות אשכול של אבחונים, לא רק האבחון שלנו.

רפאל שמעון פוירשטיין: אני לא באתי לייצג רק את האבחון שלנו.

רפאל שמעון פוירשטיין: אבל אשכול של אבחונים שהמל"ג מכיר בו.

רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא יכול להיות פרויקט שהוא צומח מלמטה למעלה על ידי רצונן הטוב של האוניברסיטאות.

רפאל שמעון פוירשטיין: צריך שהמל"ג יגיד אחת ולתמיד את דברו.

רפאל שמעון פוירשטיין: א.

רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא פרויקט, אלא צריך לפתוח יותר שערים לאקדמיה, יותר דלתות לאקדמיה ולא לשים רק שומר שער אחד, ודבר שני לדעת לממן את זה.

רפאל שמעון פוירשטיין: אתם מממנים כל כך הרבה דברים, אבל המיון נשאר תודות לפילנתרופיה.

פנינה תמנו: אנחנו לא בשלב של המיון.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש - - -

רפאל שמעון פוירשטיין: הבנתי.

פנינה תמנו: לא, אתה לוקח לכיוון שלך.

פנינה תמנו: חברים, בסוף, ואני אומרת לך שהיה דיון בתוך המל"ג, כיושבת ראש לשעבר של הוועדה, דיברנו על 200, זה הכמויות.

פנינה תמנו: לא 25.

פנינה תמנו: חברים, אין לנו הרבה זמן.

פנינה תמנו: אנחנו תיכף נהיה אחרי חמש שנים ואז יגידו לנו "נגמרה התכנית, אין 100 מיליון נוספים".

פנינה תמנו: ואם אנחנו רוצים להכות בברזל כשהוא חם, אתם צריכים לעשות מעשה.

אברהם נגוסה: טוב.

אברהם נגוסה: בבקשה בקיצור, אנחנו צריכים לסכם.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לדון על זה ביום אחר.

יניב אברמסון: אני רק רוצה לסיים.

יניב אברמסון: באוניברסיטת תל אביב אנחנו יצרנו מסלולי קבלה ללא פסיכומטרי.

יניב אברמסון: אפשר להתקבל.

פנינה תמנו: אל - - - אנחנו יודעים את זה.

יניב אברמסון: אוקיי, אני מייצג את מה ש- - -

אברהם נגוסה: הוא אמר אוניברסיטת תל אביב, אל תקפצי.

אברהם נגוסה: זה בסדר, נגיע לכל האוניברסיטאות אבל כל הכבוד לאוניברסיטת תל אביב.

יניב אברמסון: למשל קבלה על סמך קורסים אקדמיים מקוונים, אנחנו יצרנו חלופות לפסיכומטרי באמצעות מדדים אחרים, יש פקולטות שהקבלה לא מחייבת פסיכומטרי.

יניב אברמסון: זה פתוח לכולם.

ג'ג'או בימרו: נקודה קטנה, בקצרה.

אברהם נגוסה: רק בקיצור.

אברהם נגוסה: אני חייב לסכם.

ג'ג'או בימרו: בקצרה.

ג'ג'או בימרו: רק להגיד שאנחנו בוועדה יושבים ובונים תכניות, אבל צריך לזכור שלמוסדות יש עצמאות מלאה האם כן ליישם, לא ליישם, איך ליישם, כמה לממן ממה שאנחנו מציעים בסופו של דבר, ובסוף זה יורד למוסדות.

ג'ג'או בימרו: לצערי מה שאני רואה זה שהמוסדות מתקשים בליישם את הדברים - - -

אברהם נגוסה: אבל תשמע, אתה רואה שינוי.

אברהם נגוסה: אני מרגיש את השינוי דווקא באוניברסיטאות, ואומרים לך ש"אנחנו לא עושים את הפסיכומטרי כתנאי".

ג'ג'או בימרו: אני לא מדבר על פסיכומטרי עכשיו.

ג'ג'או בימרו: אני מדבר על ההחלטות והתכניות שאנחנו בונים בוועדה.

ג'ג'או בימרו: יש קושי להוריד את זה לשטח.

פנינה תמנו: זה לא נכון, אנחנו נבדוק את זה, זה לא נכון.

פנינה תמנו: - - - דורשים פסיכומטרי בהנדסה ובעוד מקצועות וזה לא נכון, אל תשקרו בוועדה בכנסת.

ג'ג'או בימרו: רק לסיים.

ג'ג'או בימרו: שוב, אני אגיד עוד פעם, יש בעיה להוריד את התכניות האלה לשטח, המוסדות מתקשים ליישם את הדברים כמו שצריך, כמו שביקשנו, שזה לא יהיה דרך תכניות מיוחדות ליוצאי אתיופיה, לא דרך רכז מיוחד שירכז את זה, אלא ישירות לדיקנט ככל הסטודנטים האחרים.

ג'ג'או בימרו: תודה.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה בקיצור.

דבורה מרגוליס: אני ראש מינהל ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות.

דבורה מרגוליס: ממש כמה נקודות קצרות.

אברהם נגוסה: היא הרכזת של כל האוניברסיטאות.

אברהם נגוסה: היא הכתובת.

דבורה מרגוליס: ממש לא, אני פונקציה - - - תומכת לחימה.

דבורה מרגוליס: ככה אני מגדירה את זה.

אברהם נגוסה: זה לא שלילי, אני אומר את זה.

דבורה מרגוליס: ממש כמה נקודות קצרות, לא לייגע אתכם וגם לסיים.

דבורה מרגוליס: אני באמת מזכירה שלאוניברסיטאות ניתנה בחוק הזכות וגם החובה לסנן ולקבל אליהן את המועמדים הטובים ביותר מתוך הרצון שמי שמתחיל שנה א' יסיים שנה ג' והלוואי גם תואר שני ושלישי וכולי וזה המנדט של האוניברסיטאות.

דבורה מרגוליס: לכן המל"ג, התפקיד שלו הוא לעודד וליזום ולייצר תכניות והקולות הקוראים הם ממוקדים, זה לא שהאוניברסיטה תקבל אותו ותיקח אותו למקום אחר, זה ייעודי לתכניות האלה.

דבורה מרגוליס: גם ליד המל"ג, לצד המל"ג ומסביב למימון שהמל"ג נותן כבר מזה הרבה מאוד שנים, האוניברסיטאות מפעילות גם תכניות שיוצאות לשטח ומאתרות סטודנטים וגם תכניות מצטיינים וגם תכניות של התערבות ומעורבות בקהילה, כך שהדברים האלה קיימים.

דבורה מרגוליס: נכון שצריך לעשות יותר, זה נכון, אין בכלל ויכוח עלזה, המשאבים שמל"ג ות"ת נותן הם מאוד עוזרים, כי לפני כן אוניברסיטאות כמו מר פוירשטיין ביד פשוטה ומקוששות תרומות לנושאים האלה בצורה ייעודית אצל יהודים טובים או לא יהודים טובים ברחבי העולם, אז טוב שהמדינה השכילה לתקצב את זה ולתת לזה עדיפות בצורה רשמית ופורמלית ביעדים שהיא מציבה למערכת.

דבורה מרגוליס: לגבי האמירה של ג'ג'או יש לי איתך פה ויכוח עקרוני גם מתוך היכרות עם המערכת אבל גם באופן כללי.

דבורה מרגוליס: כמו שיש רכז מילואים, כמו שיש רכזת שמתעסקת עם תנאים של סטודנטיות בהריון וכמו שיש מי שמתעסק בחרדים באוניברסיטה, הגישה הזאת של לקחת אוכלוסייה שזקוקה לעזרה מיוחדת כי יש לה קשיים ייחודיים - - -

ג'ג'או בימרו: אז לא.

דבורה מרגוליס: זו תפיסתך.

ג'ג'או בימרו: זו תפיסת המערכת.

דבורה מרגוליס: האוניברסיטאות של כלל המערכת רואות את זה אחרת.

דבורה מרגוליס: יש בזה צורך וזה הוכח.

ג'ג'או בימרו: תפיסת ועדת ההיגוי במל"ג.

דבורה מרגוליס: לאוכלוסייה הערבית זה אותו דבר, הוכח כמועיל.

דבורה מרגוליס: זה ויכוח עקרוני.

ג'ג'או בימרו: אז לא.

אברהם נגוסה: אמרת את שלך, עכשיו תורה.

אברהם נגוסה: אנחנו נסכם.

דבורה מרגוליס: תפיסתנו היא שיש מקום, דקנאט הסטודנטים עושה את הרזולוציה של מי הוא הסטודנט ולראות בעיניים מי הבנאדם ומאיפה הוא מגיע ולהתמודד עם הקשיים שלו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: תראו, הנושא הזה הוא נושא מאוד חשוב כי זה העתיד של החברה שלנו.

אברהם נגוסה: אם אנחנו נותנים הזדמנות לצעירים האלה שיכולים להיכנס וללמוד ולהיות אזרחים יצירתיים.

אברהם נגוסה: זו צריכה להיות המטרה הלאומית שלנו כמדינה קולטת עליה.

אברהם נגוסה: פה זה לא משהו בעייתי או פיגור או משהו, פה יש עניין של תרבות, שפה, יש את המוגבלויות האלה ולכן המערכת צריכה להתיישר ולבוא ולהגיד "אוקיי, אני נותן הזדמנות, בזה שאנינותן לו הזדמנות להיכנס לאוניברסיטה, אני נותן לו גם מעטפת כדי שהוא יצליח בגלל השפה, שלא יישאר מאחור" אם אנחנו נלך בכיוון הזה, אפשר להגדיל.

אברהם נגוסה: אבל אם נלך בדעות קדומות ונגיד "אלה לא יצליחו, ראינו את התוצאה בפסיכומטרי אז אין סיכוי שיצליחו במדעים" אז נשאיר אותם מחוץ לאוניברסיטאות.

אברהם נגוסה: פה יש עניין של בחירה, האם אנחנו רוצים לשלב ולקדם אותם או לא.

אברהם נגוסה: אני חושב שכשה

אברהם נגוסה: פסיכומטרי לא תנאי לכל אוניברסיטה לקבל או לא לקבל, והן צריכות לבוא ולראות את זה כמשימה לאומית לתת להם הזדמנות, כניסה.

אברהם נגוסה: ויש תכנית ממשלתית שאומרת "אני נותנת את המעטפת לעזור לו בגלל השפה" אז אם נשלב את שני הדברים האלה, אנחנו יכולים להצליח.

אברהם נגוסה: שמענו כבר דוגמאות שאם היו הולכים לפי מה שאת אומרת, לסנן ואז לקבל את הכי טובים, אם היינו הולכים לזה, אותם צעירים שהתקבלו ויצאו מצטיינים בסוף, הדלת הייתה סגורה בפניהם.

אילאיל אמיר-כסיף: אנחנו רוצים לקבל את הכי טובים.

פנינה תמנו: אתם, פוירשטיין, הוא מדבר על דברים אחרים.

אברהם נגוסה: אני אומר שאים תינתן הזדמנות עם סיוע ותמיכה, מעטפת בתוך האוניברסיטה, אפשר להצליח.

אברהם נגוסה: אל תפסלו מראש את האנשים.

אברהם נגוסה: תנו להם הזדמנות להיכנס והם יוכיחו את עצמם.

אברהם נגוסה: זה העניין.

אברהם נגוסה: נשתחרר מהדעות הקדומות.

אברהם נגוסה: אני יודע שהנושא דורש עוד דיונים, אני יודע שנציג מינהל הסטודנטים, לא שמענו אותך אבל נקיים דיון בקרוב ונשמע אותך, כולל ההבהרה.

אברהם נגוסה: תודה לכולם שבאתם, נזמין אתכם לדיון המשך בקרוב.