הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 172, 2018-05-15 12:30

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 60) (תקופת לידה והורות לבן זוג של עובדת שילדה יותר מילד אחד בלידה אחת) התשע"ח,-2018, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

רחל עזריה: חבר הכנסת חסון, אתה רוצה לומר כמה מלים?

יואל חסון: לא.

יואל חסון: תודה רבה על הדיון.

יואל חסון: אני שמח שהתקדמנו עוד שלב ואנחנו בסיום הפרק הזה.

יואל חסון: אני מקווה שנעשה דיון מהיר ויעיל וניגע ישר בדברים שצריך לפתור אותם.

יואל חסון: תודה.

רחל עזריה: בעצם זה דומה מאוד למה שהיה בדיון הקודם.

יואל חסון: כן.

יואל חסון: אולי נקריא ואז, היכן שיש בעיות – נעצור.

רחל עזריה: בסדר.

ענת מימון: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס...)' התשע"ח-2018

ענת מימון: בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, בסעיף 6(ג), האמור בו יסומן (1) ואחריו יבוא: "(2) לעניין סעיף זה, בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ח) וסעיף 7(ג3) ומהוראות כל דין, עובד שבת זוגו ילדה בלידה אחת יותר מילד אחד יהיה רשאי לממש בעד כל ילד נוסף שנולד באותה לידה, בתוך תקופת הלידה וההורות של בת זוגו, החל מיום הלידה ואילך, תקופה אחת של לפחות שבעה ימים רצופים ולכל היותר שבועיים – מתוך שלושת השבועות האמורים לצורך טיפול בילדו במקום בת זוגו ובהסכמתה.

ענת מימון: (3) שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע כללים לביצוע הוראות סעיף קטן זה, ובין השאר, כללים בדבר חובת מסירת הודעה למעסיק על יד העובד".

יואל חסון: למישהו יש הערות לסעיף 1?

מולוגטה מהרי: בסעיף 1, במקום "רשאי" יבוא "זכאי".

מולוגטה מהרי: זה תלוי באישור המעסיק.

ענת מימון: אם כותבים "רשאי", זאת עדיין זכות של העובד.

רחל עזריה: לפי חוק עבודת נשים.

רחל עזריה: לא נשנה.

מולוגטה מהרי: ייתן לו מעסיקו – כתוב שם.

ענת מימון: לא.

ענת מימון: יש לנו בסעיף 6ח רשאי.

רחל עזריה: אני מאוד לא רוצה לסטות מחוק עבודת נשים.

רחל עזריה: אגב, זה הזמן לפרגן לגולדה.

ענת מימון: אנחנו נבדוק את זה מבחינת הניסוח.

ענת מימון: יכול להיות שנכתב ייתן לו מעסיקו.

ענת מימון: אני אבדוק עם הנסחית אם יש הבדל בין רשאי לזכאי.

רחל עזריה: בסדר.

ענת מימון: אני לא חושבת שיש, אבל אני אוודה.

יואל חסון: אני מאוד אוהב את ה-ייתן לו מעסיקו.

מוריה ברבי: התאחדות התעשיינים.

מוריה ברבי: ייתן לו מעסיקו, המשמעות היא שייתן לו אוטומטית.

מוריה ברבי: לעומת זאת רשאי, זה נתון לבחירתם של בני הזוג.

מוריה ברבי: כלומר, רשאי בהתאם להסכמת בת הזוג.

רחל עזריה: בואו נעשה את זה פשוט.

רחל עזריה: אני מנחה את היועצת המשפטית ענת מימון לעשות את זה בהתאם למה שכתוב בחוק עבודת נשים.

מוריה ברבי: הכוונה היא שבני הזוג יחליטו.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אנחנו נעשה בדיוק לפי המילים בחוק עבודת נשים.

תמר מתתיהו: משרד העבודה.

תמר מתתיהו: במקום בת זוגו - אני מקווה שזה לא שולל את מה שנאמר שזה בתוך תקופת הלידה וההורות של בת זוגו.

תמר מתתיהו: זאת אומרת, הם יכולים לקחת במקביל וזכותה במקביל לא נשללת בזמן הזה שהוא לוקח.

ענת מימון: בתוך תקופת הלידה וההורות.

תמר מתתיהו: היה כתוב במקום בת זוגו.

ענת מימון: לגבי שלושת השבועות האלה, זה כן במקום.

תמר מתתיהו: אבל אם הם לוקחים במקביל?

תמר מתתיהו: זה אפשרי במקביל.

ענת מימון: כן.

ענת מימון: זה גם מובהר בביטוח לאומי, שהם יכולים לקבל תשלום במקביל ובלבד שבאמת סך השבוע שהם ייקחו לא יעלה על =- - -

רחל עזריה: זה בהתאמה לחוק שעשינו לגבי חופשת הלידה, תקופת לידה, שבעצם האבא יכול ביחד עם האימא להיות שבוע אחד.

רחל עזריה: הכול צריך להיות מנוסח באותו אופן.

תמר מתתיהו: יש לי הערה גם לעניין פסקה (3).

תמר מתתיהו: אנחנו מעוניינים שזה לא יהיה בהתקנת תקנות אלא יהיה בחוק, ההודעה למעסיק.

תמר מתתיהו: התקנת תקנות לוקחת זמן ולפעמים אפילו מעבר לתקופה שלא רואים אותה.

רחל עזריה: איך זה היום בחוק עבודת נשים?

ענת מימון: אני קודם כל אומר שאלה לא תקנות שעוצרות את ביצוע החוק מבחינת העובדים.

יואל חסון: מזה היא מוטרדת.

תמר מתתיהו: זאת אומרת שהשר רשאי.

ענת מימון: כן.

ענת מימון: דבר נוסף, חוק עבודת נשים לאורכו כולל כל מיני הודעות שצריך למסור למעסיק.

תמר מתתיהו: בגלל זה.

תמר מתתיהו: יש לנו ניסיון כזה שאומר שזה לא קורה.

רחל עזריה: מה לא קורה?

תמר מתתיהו: התקנת התקנות לגבי הודעה למעסיק.

ענת מימון: למה?

ענת מימון: יש לי דוגמאות.

תמר מתתיהו: בסוף זה קורה אבל זה לוקח הרבה זמן.

תמר מתתיהו: זה לוקח הרבה משאבים.

תמר מתתיהו: אני חושבת שאפשר לשים את זה בחוק עצמו.

רחל עזריה: מה שלי חשוב זה שהחוק יהיה בהתאמה לחוק עבודת נשים.

רחל עזריה: אותם נוסחים.

יואל חסון: זה לא קיים במקומות אחרים.

רחל עזריה: זה מה שאני מנסה להבין.

רחל עזריה: זה קיים במקומות אחרים?

ענת מימון: לא.

ענת מימון: אני לא חושבת שלקבוע מתי הוא מוסר כך וכך צריך להיות בחקיקה ראשית.

ענת מימון: זה משהו שצריך להיות בחקיקת משנה בדיוק בגלל שצריך לשבת ולבדוק.

ענת מימון: אם היא בשמירת הריון, אם היא ילדה לפני הזמן, אלה דברים שיש קושי בחקיקה ראשית לרדת לרזולוציות האלה.

תמר מתתיהו: האם ניתן להפנות לתקנות שכבר קיימות?

ענת מימון: אני לא מצאתי.

תמר מתתיהו: גם אני לא מצאתי.

תמר מתתיהו: אולי מוריה יודעת.

מוריה ברבי: אני אשמח להצטרף לעמדה שהביעה כאן תמר ממשרד העבודה.

מוריה ברבי: בסופו של יום אנחנו יודעים שהחוק באמת יכול לעבור עכשיו והתקנות יותקנו בעוד מספר חודשים.

מוריה ברבי: כלומר, נוצר לי פער של זמן שבו מעסיקים, גם ציבור העובדים, אין להם הנחיות כמה זמן מראש צריך להודיע.

יואל חסון: יש לי הצעת פשרה.

רחל עזריה: אבל מה עשינו כשעשינו את השבוע של האבא?

תמר מתתיהו: לגבי זה לא עשינו חובת הודעה.

רחל עזריה: עכשיו אני נזכרת.

רחל עזריה: פשוט לא עשינו חובת מסירת הודעה.

רחל עזריה: זה הדיפולט.

רחל עזריה: אני חייבת להסביר.

רחל עזריה: הדיפולט הוא שאין הודעה.

מוריה ברבי: ואני מברכת על כך שהוספתם.

רחל עזריה: לפני קריאה ראשונה רציתם להוסיף חובת מסירת הודעה.

רחל עזריה: עכשיו, מה את אומרת?

רחל עזריה: יעברו כמה חודשים.

מוריה ברבי: אני אומרת שיש חובת מסירת הודעה והיא מבורכת.

מוריה ברבי: העניין הוא באיזה אופן ליישם אותה.

מוריה ברבי: אם עכשיו תטמיעו את זה במסגרת החוק, זה יוסדר.

יואל חסון: אני חייב לומר שאחרי שאני שומע את מה שאתן אומרות, אני אפילו חושב שעשינו טעות שהכנסנו את סעיף (3).

יואל חסון: אני חושב שצריך להוריד את סעיף (3), אם זו הגישה.

יואל חסון: אם כמה חודשים את מתכוונת להעמיד מכשולים על חוק שמבחינתי הוא חוק חשוב וגם מבחינת יושבת הראש, אז אני מציע ליושבת ראש להוריד את סעיף (3) לגמרי, כמו שזה היה בחוק הקודם.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בכלל לא היה.

מוריה ברבי: חשוב לי להבהיר שהעמדה שלי היא לא חלילה להעמיד מכשולים.

מוריה ברבי: אני מברכת על הסעיף הזה.

מוריה ברבי: לו הייתה נשאלת דעתי, הייתי מעדיפה שזה יוסדר בחוק, אבל גם כפי שזה כעת, זה בסדר.

מוריה ברבי: אני לא מעמידה מכשולים.

יואל חסון: אתם תסכימו שזה יישאר כפי שזה או שנוריד את הסעיף בכלל?

תמר מתתיהו: יש לנו בעיה.

יואל חסון: אז נוריד את הסעיף.

מוריה ברבי: לא.

מוריה ברבי: אני אשמח אם הסעיף יישאר.

מוריה ברבי: התקנת תקנות, הודעה למעסיק.

יואל חסון: אנחנו עשינו כאן צעד, גם היושבת ראש וגם אני עשינו צעד שבא לקראת הבקשה הזאת, שבא מטעם משרד הכלכלה.

תמר מתתיהו: אני לא ממשרד הכלכלה.

יואל חסון: בסדר, אבל אתם באים עכשיו עם עמדה.

תמר מתתיהו: הודעה למעסיק, אנחנו מבקשים שזה לא יהיה בתקנות.

רחל עזריה: אתם בכלל לא דורשים הודעה למעסיק?

תמר מתתיהו: מהותית אנחנו לא מתנגדים.

תמר מתתיהו: אין לנו דרישה כזאת.

יואל חסון: מה בעצם הדרישה?

תמר מתתיהו: הדרישה היא שזה לא יהיה בתקנות.

תמר מתתיהו: שלא תהיה הסמכה לשר להתקין תקנות.

יואל חסון: אבל אם הסעיף בכלל לא יהיה?

תמר מתתיהו: אין לנו בעיה עם זה.

מוריה ברבי: אבל אם לא יהיה הסעיף, גם לא תהיה חובת הודעה למעסיק.

מוריה ברבי: ההודעה למעסיק היא חשובה.

רחל עזריה: משרד הכלכלה כאן?

רחל עזריה: לא.

תמר מתתיהו: משרד העבודה עכשיו אחראי על חוק עבודת נשים ולא משרד הכלכלה.

יואל חסון: אני בעד לבטל את הסעיף.

ענת מימון: אני חייבת לציין שההודעה היחידה שיש היא לגבי חופשת לידה חלקית, כאשר אז מדובר על פרק זמן מאוד ארוך שהעובד הודיע.

ענת מימון: שם הוא צריך להודיע 30 ימים מראש שהוא לוקח וכאן זה שבוע.

מוריה ברבי: בסופו של דבר, גם שבועיים זה פרק זמן שהמעסיק צריך להיערך אליו.

מוריה ברבי: אני גם לא מבינה את ההתנגדות.

יואל חסון: חשבתי שאת ממשרד הכלכלה.

יואל חסון: אם את משרד העבודה, בידיים שלך להתקין את התקנות במהרה.

תמר מתתיהו: לכן אני מתנגדת לתקנות.

רחל עזריה: היא לא רוצה להתקין תקנות.

רחל עזריה: לא הבנת?

תמר מתתיהו: זאת עמדת המשרד.

רחל עזריה: זה אירוע, אחד הגדולים.

יואל חסון: עוד אחד שחווינו בכנסת.

תמר מתתיהו: יש לי עוד הערה, ברשותכם.

רחל עזריה: תפתיעי אותנו.

תמר מתתיהו: לא קשור לנוסח אלא רק הבהרה.

תמר מתתיהו: כאשר מדובר בחופשת לידה לכל דבר ועניין, ולכן יש איסור על פיטורים לבן הזוג, נדרש היתר ממשרד העבודה פלוס 60 ימים שאחרי כן.

יואל חסון: מעולה.

רחל עזריה: מעולה.

רחל עזריה: אני בעד.

יואל חסון: טוב שנאמר לפרוטוקול.

רחל עזריה: זה בכל מקרה חל על החוק שאני עשיתי?

רחל עזריה: זה נמצא בחוק?

ענת מימון: שבוע נוסף, אני לא בטוחה.

ענת מימון: שמנו את זה בסעיף 7, עד כמה שאני זוכרת.

ענת מימון: על חופשת הלידה החלקית לעובד, כן.

רחל עזריה: על שבוע לא, אבל עכשיו על בעצם על שבועיים כן.

ענת מימון: כן.

תמר מתתיהו: אני חושבת שגם על השבוע.

תמר מתתיהו: תקופת לידה והורות.

תמר מתתיהו: סליחה על המינוח.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: תקופת לידה והורות.

רחל עזריה: שינינו את זה מחופשה.

ענת מימון: צריך לתקן לגבי השבוע הנוסף.

יואל חסון: בואו נבין את העניין.

יואל חסון: משרד העבודה, את אומרת שאת לא רוצה להתקין תקנות.

יואל חסון: את רוצה שהסעף הזה ירד.

תמר מתתיהו: אני מעדיפה שהוא יהיה בתוך החוק.

רחל עזריה: או שלא יהיה בכלל.

תמר מתתיהו: ככל שרוצים.

יואל חסון: אבל זה לא יכול להיות כי זה לא קיים בחוק עבודת נשים ואנחנו לא יכולים לעשות כאן תקדים על חוק כזה.

תמר מתתיהו: הדבר היחיד שקיים לפי ענת, זה תקופה ממושכת יותר.

ענת מימון: בתקנות.

רחל עזריה: הכול בתקנות.

רחל עזריה: למה לא פשוט תעתיקו את התקנות?

תמר מתתיהו: אני משקפת את עמדת המשרד.

יואל חסון: המשרד לא רוצה להתקין תקנות.

יואל חסון: אין מה לעשות, צריך להוריד את (3).

יואל חסון: לפי בקשת משרד העבודה, צריך להוריד את התקנות.

מוריה ברבי: אני אשמח לומר כמה מלים בדבר החשיבות של הודעה למעסיק.

מוריה ברבי: אגב, אם אני בוחנת את חוק עבודת נשים, במסגרת החוק יש מספר סעיפים שבהם דווקא כן מוסדר העניין של הודעה למעסיק, כמו למשל אישה שבן זוגה יוצא לשירות מילואים.

מוריה ברבי: כתוב שאחד התנאים הוא שהעובדת הודיעה למעסיקה על מימוש הזכות לפי פסקה זו והציגה לפניו אישור המעיד על שירות מילואים.

רחל עזריה: אני אומר לך מה הבעיה עם ההודעה למעסיק.

רחל עזריה: מילואים, יש צו שהוא תלוי על המקרר.

רחל עזריה: כולן מכירות את זה ומתמודדות עם זה.

רחל עזריה: את יודעת את המועד במדויק.

רחל עזריה: כאן את לא יודעת מתי תהיה הלידה.

רחל עזריה: זה ממש יכול להיות הפרש של חודש.

רחל עזריה: גם את זה כולנו מכירות.

רחל עזריה: לכן הודעה למעסיק, שמה?

רחל עזריה: שהאישה בהריון?

מוריה ברבי: בדבר רצונו העקרוני לנצל את החופשה.

רחל עזריה: אבל זאת קלאסיקה של תקנות.

ענת מימון: חוק עבודת נשים, כמו כל חוק, יש בו סעיף של ביצוע ותקנות.

ענת מימון: שר העבודה ממונה על ביצועו חוק זה ורשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

רחל עזריה: פשוט תעבדו מול משרד הרווחה.

רחל עזריה: גם אם אנחנו מורידים את הסעיף, אתם יכולים לעבוד מול משרד העבודה והרווחה ולבקש ממנו לתקן תקנות.

מוריה ברבי: בסופו של יום אנחנו מכירים בחשיבות של הודעה למעסיק.

מוריה ברבי: אני פשוט לא מבינה למה להוריד את הסעיף.

רחל עזריה: משרד המשפטים, טוב שנכנסת עכשיו.

רחל עזריה: אנחנו מדברים על סעיף 1(3) – שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים רשאי לקבוע כללים לביצוע הוראות סעיף קטן זה.

רחל עזריה: הבעיה היא שמשרד העבודה והרווחה אומר שהוא לא רוצה שיעמיסו עליו תקנות.

רחל עזריה: מגיעה נציגת התאחדות התעשיינים שאומרת שיכניסו את זה לחוק.

רחל עזריה: לחוק אנחנו לא רוצים להכניס את זה כי אנחנו לא רוצים להתחיל לפרוץ פרצות ולשנות את חוק עבודת נשים אלא שהכול יהיה כמה שיותר ברור ומותאם.

רחל עזריה: אם רוצים את זה, אפשר לעשות את זה בתקנות ולא בחקיקה ראשית.

איה דביר: אנחנו מדברים רק על ההודעה, נכון?

רחל עזריה: רק על ההודעה.

רחל עזריה: על פי חוק עבודת נשים בכל מקרה רשאי משרד העבודה והרווחה להתקין תקנות.

רחל עזריה: אנחנו בעצם יכולים להוריד את הסעיף הזה ושמשרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים יתקין תקנות, אם הם מעוניינים.

איה דביר: אבל אם הם לא יתקינו?

רחל עזריה: נאמר רשאי.

איה דביר: עדיין לא נכון היה לכתוב סעיף שאומר מהי ברירת המחדל.

איה דביר: ההודעה תהיה בתוך איקס זמן.

רחל עזריה: ברירת המחדל היא שהוא לא מחויב.

ענת מימון: איה, בשום סעיף אין לנו הודעות למעסיק.

רחל עזריה: ואנחנו לא יודעים איך לעשות את זה כי אנחנו לא יודעים מתי אישה יולדת.

ענת מימון: לדעתי יש קושי לקבוע חובת הודעה.

איה דביר: אני זוכרת את הדיונים בשלב של ההכנה לקריאה ראשונה עת דיברנו על הסוגיה הזאת.

איה דביר: חשבנו שאפשר לתת שבוע של הודעה מיום הלידה.

איה דביר: ממילא יש לה שבוע של חופשת לידה בניכוי ימי חופשה וימי מחלה.

רחל עזריה: אבל זה רק אם הוא לא בטוח שהוא רוצה לקחת את זה.

ענת מימון: זה הסעיף היחיד מתוך סעיפים 6 ו-7 שבו אנחנו קובעים לעובד את החובה למסור הודעה.

רחל עזריה: אני לא מוכנה לעשות את זה בחקיקה.

רחל עזריה: אנחנו יכולים להמליץ משרד העבודה והרווחה לעשות את זה לפי שבוע.

רחל עזריה: הודעה מראש על פי שבוע, ואז הוא יכול להשתמש בשבוע שמוקנה לו.

רחל עזריה: זה כאילו קצת משחק.

רחל עזריה: הוא יכול להשתמש בשבוע שמוקנה לו או לפי ימי מחלה וימי חופשה, או לפי מה שאני חוקקתי בטקט הקודם, ואת השבוע השני, הוא יכול לעשות לפי זה ואת השני ואת השלישי.

ענת מימון: יכול להיות שהוא לא ידע בשבוע הראשון של חופשת הלידה.

רחל עזריה: אמרנו שנעשה את זה בתקנות ואם תרצו – תרצו, ואם לא תרצו – לא תרצו.

רחל עזריה: אתם רשאים.

רחל עזריה: גם לא יבואו אליכם בתלונות.

תמר מתתיהו: אבל המעסיקים מעוניינים בהודעה כבר מעכשיו, מתחולת החוק.

מוריה ברבי: אין לי בעיה.

מוריה ברבי: כל עוד תהיה הודעה, גם הודעה בתקנות זה בסדר.

רחל עזריה: הודעה בתקנות אפשר לעשות גם בלי הסעיף הזה.

רחל עזריה: זה מה שאנחנו מבינים.

רחל עזריה: זה נכון?

רחל עזריה: הודעה בתקנות אפשר לעשות גם בלי הסעיף הזה.

מוריה ברבי: כן, אבל בסופו של דבר הסעיף בעצם מבהיר שיש להתקין תקנות.

יואל חסון: אם יש בחוק אפשרות לשר להתקין תקנות, אז באמת אין צורך בסעיף (3).

יואל חסון: אם הוא ירצה להתקין תקנות, הוא יתקין.

יואל חסון: הן צריכות להיות באישור הוועדה?

ענת מימון: לא.

יואל חסון: זו בעיה, כי אז הוא יכול להתקין משהו שיכול לסרס את החוק ויכול לפגוע בחוק.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: זה צריך לעבור אישור בוועדת העבודה.

יואל חסון: לא.

יואל חסון: זה לא צריך.

ענת מימון: אני חייבת לומר שאנחנו לפעמים מכניסים סעיפים של תקנות ואנחנו לא מבקשים את אישורו של השר.

ענת מימון: דבר שמשפטית מתאים לתקנות, הכנסת סבורה שצריך יהיה להסדיר את זה ברמה של חקיקת משנה ולכן נותנים את האפשרות לשר לעשות את זה.

יואל חסון: במצב הנוכחי אולי עדיף, בגלל שבתקנות הרגילות אין את האישור של הוועדה, אולי להשאיר את סעיף (3) וזהו.

יואל חסון: תרצו להתקין – תתקינו.

יואל חסון: לא תתקינו – לא תתקינו.

איה דביר: המצב הוא שאם לא יתקינו, לא תהיה הודעה.

יואל חסון: בואו נחזור למציאות של החיים ונצא רגע מהוועדה למשמעות של הודעה או לא הודעה.

יואל חסון: הרי בחיים הרגילים כל אחד יודיע, הוא יגיד שאשתו בהריון ויכול להיות שהוא ירצה.

יואל חסון: לא יהיה מצב שמישהו בוקר אחד לא יגיע לעבודה ואפילו לא ישלח מסרון.

יואל חסון: אף אחד לא עושה את זה.

יואל חסון: זה לא עובד כך.

יואל חסון: בואו נהיה בפרופורציות.

יואל חסון: הרי מישהו יקום וייעלם ממקום העבודה שלו בלי להגיד למעביד?

מוריה ברבי: תתפלא שבשטח יש מקרים.

יואל חסון: אני בטוח שזה יוצא מן הכלל וזה לא הכלל.

יואל חסון: אנחנו קובעים לנו כלל שאנחנו לא מחוקקים על פי היוצא מן הכלל.

רחל עזריה: זה.

רחל עזריה: זה משהו שמאוד חשוב לנו, לכנסת.

רחל עזריה: אם היינו מחוקקים את החוקים על מעלימי מיסים, חוקי מס הכנסה היו מטורללים לגמרי.

רחל עזריה: אני חושבת שזה מאוד סביר ומאוזן.

רחל עזריה: בואו נשאיר את זה כמו שזה.

מוריה ברבי: גם אני בעד להשאיר את זה.

רחל עזריה: בסדר.

יואל חסון: משרד העבודה, אתם מחילים את זה?

תמר מתתיהו: לא.

רחל עזריה: אתם רשאים.

רחל עזריה: אם יבואו אליכם בתלונות, תגידו שהחלטתם שלא צריך.

תמר מתתיהו: בסופו של דבר זה לא ממומש.

רחל עזריה: אבל אתם רשאים.

רחל עזריה: אם יכולים לומר שבדקנו שנה בשטח, הגענו למסקנה שזה עובד מצוין ואין צורך.

יואל חסון: נכון.

יואל חסון: תגידו שאין צורך.

תמר מתתיהו: אני לא בטוחה שצריך.

רחל עזריה: גם אני לא בטוחה שצריך.

רחל עזריה: אנחנו משאירים את זה.

איה דביר: אולי כדאי לומר שראה השר שיש צורך, רשאי הוא.

תמר מתתיהו: יש גם ביקורת שיפוטית.

איה דביר: יש שאלה של מחוקק המשנה להטיל את סמכותו, כן או לא.

איה דביר: זה לא נתון לחלוטין לשיקול דעתו.

ענת מימון: אני לא מכירה.

ענת מימון: אני אשמח אם תפני אותי לסעיף.

איה דביר: אני אחפש אותו.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: ראה השר שיש צורך, יתקין תקנות.

ענת מימון: מה זה אומר לגבי המקרים האחרים שהם רבים שכתוב שהוא רשאי להתקין תקנות?

ענת מימון: אז הוא חייב?

איה דביר: כן.

רחל עזריה: בואו נמשיך.

רחל עזריה: אני באמת חושבת שהשר רשאי.

רחל עזריה: אני לא בטוחה שגם צריך את זה.

רחל עזריה: זה עכשיו כאן בפרוטוקול של הדיון.

תמר מתתיהו: הבענו מחאה.

תמר מתתיהו: הבענו התנגדות.

רחל עזריה: הבהרנו.

רחל עזריה: אנחנו באמת לא יודעים.

רחל עזריה: זה באמת אירוע מורכב.

רחל עזריה: זה לא כמו מילואים ואנחנו לא יודעים מה התאריך.

רחל עזריה: אנחנו לא יודעים מה מצפים מאנשים לעשות, לבוא ולומר שאולי בעוד שבוע, בעוד שבועיים, בעוד שלושה שבועות, בעוד חודש ואולי אפילו יותר.

איה דביר: זה צריך להיות עם כל הנושא של ההודעה למעסיק.

רחל עזריה: נכון.

קריאה: מה עם פגים?

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: מה עם פגים?

רחל עזריה: פתאום ילדו לפני כן.

רחל עזריה: יאמרו שבגלל שהוא לא הודיע, הוא לא יכול לצאת?

איה דביר: זה שאת כותבת כאן שרשאי להתקין תקנות בדבר חובת מסירת הודעה למעסיק, את כבר פותחת את הפתח הזה למעסיקים בכלל לומר שהנה, יש כאן חובת הודעה ואם לא הודעת, אז לא תקבל.

רחל עזריה: רשאי אם ראה בכך צורך.

יואל חסון: אפשר לכתוב את זה כך?

איה דביר: זה יעבור את הנסחית.

רחל עזריה: אני לא בטוחה שיש צורך.

רחל עזריה: יותר מאשר צורך, לא ברור לי איך עושים את זה.

ענת מימון: בחוק עבודת נשים יש המון רשאי.

איה דביר: נכון, אבל הפסיקה כן מדברת על כך שיש תקנות והשר חייב להפעיל שיקול דעת מהותי.

איה דביר: בעצם בדיוק מזה משרד העבודה חשש כי הוא בא ואומר שהוא לא מעוניין שיטילו עליו את הנטל לשקול את השיקול הזה ועמדתו המקצועית היא שאין צורך בהודעה.

תמר מתתיהו: בשטח יש לי כבר סמכות כללית.

יואל חסון: היא אומרת שפשוט ייפול עליו לחץ.

יואל חסון: בואו נוריד את הסעיף הזה.

רחל עזריה: העניין של הפגים בעיני הוא זה שניצח את האירוע.

יואל חסון: כן.

יואל חסון: זה לשחק בכאילו כי הם לא היו מתקינים תקנות.

יואל חסון: טוב שהורדנו את הסעיף.

רחל עזריה: בסדר.

ענת מימון: תיקון חוק הביטוח הלאומי אני רק מעירה שאין שינוי מהקריאה הראשונה.

ענת מימון: בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, בסעיף 49 –

ענת מימון: ברישה, במקום "לפי סעיף 6(ח)(1) או (א)" יבוא "לפי סעיף 6(ג) או 6(ח)(1) או (1א)".

ענת מימון: בפסקה (4), במקום "ובלבד שפרק זמן זה" יבוא "ובלבד שלעניין תשלום לזכאי לפי סעיף 6(ח)(1) או (1א), פרק זמן זה".

ענת מימון: בפסקה (1), בסופה יבוא "אלא אם כן התקיימו התנאים האמורים בסעיף 6(ג) לחוק עבודת נשים".

ענת מימון: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר תום חודשיים מיום פרסומו, והוא יחול על עבודת שילדה ביום תחילתו של חוק זה ואילך ועל בן זוגה של עובדת כאמור.

ענת מימון: התיקונים בחוק הביטוח הלאומי למעשה מותאמים להסדר שקבענו בחוק עבודת נשים.

ענת מימון: קובעים את הזכאות של אותו עובד לקבל את דמי הלידה בעבור השבועיים האלה וקובעים באמת את הכלל החדש, שזה יכול להיות במקביל לבת הזוג שלו אבל הכלל הסופי הוא שהתשלום לשניהם לא יעלה משך תקופת הזכאות לפי סעיפים 50 ו-51, שזה 18 שבועות או במקרה של 21.

רחל עזריה: מי בעד אישור הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס'...) התשע"ח-2018 ללא פסקה (3)?

רחל עזריה: בעד – פה אחד הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 60) (תקופת לידה והורות לבן זוג של עובדת שילדה יותר מילד אחד בלידה אחת), התשע"ח-2018

רחל עזריה: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.

יואל חסון: אני מגיש רביזיה.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אני רוצה לומר כמה מלים.

רחל עזריה: אני מאוד שמחה לחוק הזה, יואל, ואתה יודע שבמליאה ניגשתי אליך ואמרתי לך שנדאג שהחוק הזה יעבור.

רחל עזריה: היו כמה מהמורות בדרך אבל אני שמחה שבסופו של דבר זה הצליח.

רחל עזריה: אני חושבת שבכנסת הזאת עשינו כמה מהלכים ממש ממש יפים לגבי חופשת לידה.

רחל עזריה: לפעמים יש תלונה למה לא בבת אחת הכול קורה, אבל הנה, אנחנו מוכיחים שאנחנו עושים.

רחל עזריה: אנחנו הולכים עקב בצד אגודל.

רחל עזריה: אנחנו משנים עוד ועוד וגם מאפשרים לאבא יותר זכויות וגם בכלל מאפשרים יותר זכויות.

רחל עזריה: זאת גם הזדמנות להודות לביטוח לאומי כי בסוף אתם אלה שנושאים בנטל ועושים עבודה מאוד משמעותית.

רחל עזריה: אני חושבת שגם ראינו את הנתונים לאחרונה לפיהם יש זינוק אדיר בשיעור האבות ואני בטוחה שהחוק הזה, אני לא יודעת אם הוא ישפיע על כל המרחב לגבי תאומים, אבל בכלל, זה עוד שלב מאוד משמעותי ואני מאוד שמחה על כך.

יואל חסון: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא צעד חשוב לנושא של הורות משותפת ושותפות מלאה.

יואל חסון: זה צעד שוויוני חשוב.

יואל חסון: מדינת ישראל עוד רחוקה מחופשות הלידה שהיינו רוצים לראות כמו שקיים במדינות שאנחנו רוצים ללמוד מהן.

רחל עזריה: יש מעט מאוד מדינות כאלה.

יואל חסון: נכון.

יואל חסון: זה המשפט הבא.

יואל חסון: מעט מדינות ואנחנו בצעדים משמעותיים מתקדמים לכיוון טוב שבו אנחנו מצד אחד מדינה שמעודדת ורוצה ילודה ורוצה משפחות גדולות והנושא של משפחות הוא דבר שהוא מאוד מעודד כאן, ומהצד השני מסייעת צעד אחרי צעד למשפחות האלה.

יואל חסון: יש עוד הרבה עבודה אבל אנחנו עושים דברים חשובים למען הזוגות האלה ובטח בלידת תאומים ומעלה.

יואל חסון: תודה לך היושבת ראש ותודה למשרדים הממשלתיים, לביטוח לאומי ולכל מי ששותף לחוק הזה.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: תודה לכולם על כל המאמץ.

רחל עזריה: הישיבה נעולה.