ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 760, 2018-05-15 11:14

אלי אלאלוף: בוקר טוב.

אלי אלאלוף: היום ה-15 במאי 2018, א' בסיון התשע"ח, השעה 11:14 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: על סדר היום הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תשלום רטרואקטיבי של קצבת ילדים), התשע"ז-2017.

אלי אלאלוף: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: תודה אדוני היושב ראש.

יוליה מלינובסקי: ביטוח לאומי כל שנה מוציא דוח עם ההמלצות שלו, מה הוא ממליץ לשנות לטובת הציבור, אולי איזושהי חקיקה חדשה או מה שהוא צריך לבטל.

יוליה מלינובסקי: אחד הדברים עליו הם המליצו בדוח שלהם הייתה תקנה היסטורית שאמרה שמי שלא רשם את הילדים שלו במרשם האוכלוסין, לא יהיה זכאי לקצבת ילדים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, הוא יוכל לדרוש את קצבת הילדים רק שלושה חודשים אחורה ולא שנה אחורה.

יוליה מלינובסקי: ביטוח לאומי בעצמו המליץ לבטל את זה כי תנאי הרישום השתנו.

יוליה מלינובסקי: פעם זאת הייתה מטרה, לעודד אנשים לרשום את הילדים אבל היום הכול נראה אחרת.

יוליה מלינובסקי: אם אתה לא רשמת את הילד שלך במרשם האוכלוסין, אתה זכאי לרשום לתבוע את קצבת הילדים רק שלושה חודשים אחורה ולא שנה כפי שזה קורה בכל הקצבאות של ביטוח לאומי.

יוליה מלינובסקי: הגשתי הצעת חוק כי הדבר הזה נוגע לעולים חדשים שעולים ארצה והילדים שלהם לא נולדו בארץ ולכן הם לא רשומים באופן אוטומטי במרשם האוכלוסין.

יוליה מלינובסקי: זה גם נוגע לשליחים שלנו בחוץ לארץ כאשר הילדים שלהם נולדים בחוץ לארץ והרישום מתעכב.

יוליה מלינובסקי: אלה שתי הקבוצות העיקריות שנפגעות מאי הצדק הזה, מהאפליה הזאת.

יוליה מלינובסקי: הגשת הצעת חוק לוועדת שרים לחקיקה וכרגיל קיבלתי התנגדות עזה של האוצר.

אלי אלאלוף: אל תגידי כרגיל.

אלי אלאלוף: אני העברתי הרבה חוקים בזכות האוצר.

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל הם מתנגדים.

אלי אלאלוף: גם השר הבכיר שלך מקדם הרבה נושאים ביטחוניים בזכות אישורי האוצר.

יוליה מלינובסקי: בסדר.

אלי אלאלוף: סליחה, זו שיח בין חברים פוליטיים.

יוליה מלינובסקי: אני אומר שזה כמו שהילדים שלי אומרים, שכאשר בדרך כלל כשהם מבקשים ממני משהו, התשובה הראשונה היא לא ואחר כך בוא נדבר.

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל זה מה שקורה עם האוצר.

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל התשובה הראשונית היא לא ואחר כך בוא נדבר.

יוליה מלינובסקי: כאן לקח להם חצי שנה לדבר אתי כי בהתחלה הם אמרו שעלויות החוק הזה הן בסביבות 12 מיליון שקלים.

יוליה מלינובסקי: אני חייבת להודות לביטוח לאומי שהתגייס למשימה כי מאוד קשה לסטות מהאמירות של האוצר.

יוליה מלינובסקי: אם האוצר אומר שזה עולה איקס כסף, זה בעצם מה שקובע.

יוליה מלינובסקי: אבל כאן ביטוח לאומי היה שותף שלי לדרך שהפעיל את מרכז המחקר שלו ובפעולה יוצאת דופן מרכז המחקר של ביטוח לאומי הוציא נייר עמדה בנושא לוועדת שרים לחקיקה שאמר שעלות החוק הזה היא זניחה ביותר, בסביבות, אם בכלל, מיליון ו-200,000 שקלים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, ירדנו מ-12 מיליון שקלים למיליון ו-200,000 שקלים.

יוליה מלינובסקי: אז קרה דבר היסטורי בוועדת שרים לחקיקה כאשר האוצר הסיר את כל ההתנגדויות שלו, אפילו התנצל.

יוליה מלינובסקי: שרים רבים אחר כך התקשרו אלי ואמרו לי שזה אף פעם לא קרה.

יוליה מלינובסקי: אפילו נדב, יועץ השר, התקשר אלי באופן אישי והתנצל.

יוליה מלינובסקי: אמרתי לו שבפעם הבאה נגיע למצבים שהוא לא יצטרך להתנצל כי אני עובדת מאוד יסודי ולכן עדיף לסגור הכול קודם לכן.

יוליה מלינובסקי: זאת הצעת חוק קלה ופשוטה.

יוליה מלינובסקי: מטרת החוק היא להשוות את קצבאות הילדים בנושא ההתיישנות שלהן, בנושא הגשת תביעה והתיישנות, לכלל הקצבאות שמשולמות על ידי הביטוח הלאומי, קרי, לשנה.

אלי אלאלוף: מישהו מהביטוח הלאומי רוצה להתבטא בעניין?

יוסף פולסקי: בקצרה.

יוסף פולסקי: הלשכה המשפטית, הביטוח הלאומי.

יוסף פולסקי: כפי שאמרה חברת הכנסת, זה נושא שהביטוח הלאומי ניסה לקדם אותו במשך שנים רבות.

יוסף פולסקי: לצערנו הדבר לא הצליח ועכשיו בשעה טובה הנושא מצליח.

יוסף פולסקי: כמו שחברת הכנסת אמרה, הנושא הוא השוואה של כל הקצבאות בביטוח הלאומי שתשלומי הרטרו הם ככלל עד 12 חודשים.

יוסף פולסקי: כפי שמצוין בדברי ההסבר, האוכלוסייה העיקרית אולי שנפגעת מהחקיקה שנעשתה בשנת 2003 היא אותה אוכלוסייה שמתגוררת בחוץ לארץ שלפעמים יש לה קשיים אובייקטיביים לרשום את הילד שלה במרשם האוכלוסין, יכול להיות שהעלייה היא בכלל לא על הפרק בזמן שהוא נולד, ולכן לדעתנו מוצדק לבטל את הסעיף הזה.

יוסף פולסקי: כמובן כמו שהכנסנו בנוסח של ההצעה, ההצעה תחול מכאן ואילך.

יוסף פולסקי: אני רק מעלה לדיון שיתכן שלקראת הקריאה השנייה והשלישית נצטרך לחשוב כמה חודשי היערכות אנחנו צריכים.

יוסף פולסקי: התשלום ייעשה מיום התחילה ואילך אבל יכול להיות שההיערכות תהיה בת חודשיים או שלושה.

יוליה מלינובסקי: בסדר.

יוליה מלינובסקי: זה טכני.

רונן פוקסמן: עמותת נפש בנפש שמסייעת לעולים חדשים.

רונן פוקסמן: אני כמובן רוצה לברך.

רונן פוקסמן: אנחנו נתקלים בהרבה מאוד מקרים של עולים חדשים.

רונן פוקסמן: בדרך כלל תקלות מערכת בחיבור בין משרד הקליטה, שהוא זה שקולט אותם ואמור להעביר את המידע למשרד הפנים, לפעמים משהו שם לא עובר ולפעמים לוקח להם כמה חודשים עד שהם מגלים ואז ביטוח לאומי אומר שלושה חודשים למרות שהתקלה חד משמעית לא הייתה באשמתם.

רונן פוקסמן: אנחנו רק רוצים לוודא שהנושא הזה יהיה בהקשר של עולים מיום עלייתם לישראל.

רונן פוקסמן: קרי, יום קבלת תעודת עולה במשרד הקליטה וזה גם יום הרישום במשרד הפנים.

אלי אלאלוף: אז סופרים את 12 החודשים.

רונן פוקסמן: בדיוק.

איה דביר: משרד המשפטים.

איה דביר: גם אנחנו מברכים על החוק.

איה דביר: הממשלה תמכה בהצעת החוק.

איה דביר: אנחנו חושבים שמנגנוני תמרוץ לא צריכים להיות מופעלים במקום שזה לא תלוי באדם.

איה דביר: אם התוצאה היא תוצאה של תקלות מערכתיות, לא נכון לתמרץ בדרך שקבועה בחוק מסיבות היסטוריות.

איה דביר: אני כן מבקשת להפנות את תשומת הלב להבדל אחד שקיים ואולי שווה לחשוב עליו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, כאשר מדובר בלידות בית.

איה דביר: במצב של העולים אף פעם הסייג של שלושים ימים כמעט לא יתקיים והוא לא רלוונטי.

איה דביר: בלידות בבתי חולים, מנגנוני הדיווח קורים מעל הראש של האזרח, מעל הראש של היולדת, כך שהיא לא בעצם לא מדווחת, אבל יש את האזור של לידות בית שזה מוסדר וקיים ויש את האפשרות הזאת.

איה דביר: יש זכויות לנשים שיולדות בלידות בית ושם הדיווח תלוי בפעולה יזומה של האזרח.

איה דביר: יכול להיות ששם כדאי היה להשאיר את התמרוץ לעודד יולדות בלידות בית לגשת ולדווח על קיום הילוד.

יוליה מלינובסקי: לא.

אלי אלאלוף: תנו לאנשים לחיות קצת בלי בירוקרטיה.

איה דביר: סוגיה שלא חשבנו עליה אנחנו באופן מעמיק אבל אני כן חושבת שנכון להציף אותה כאן כדי שאפשר יהיה לחשוב עליה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

איה דביר: המוסד לביטוח לאומי יוכל לבחון את עמדתו ולהגיד אם לדעתו זה נכון או לא.

יוליה מלינובסקי: לא הייתי מתערבת בזה.

אלי אלאלוף: אני לא בעד לתקן את זה עבור לידות הבית.

אלי אלאלוף: אפשר להצביע?

ענת מימון: צריך להקריא.

ענת מימון: יש שינוי קטן בנוסח מזה שמופיע בפניכם אבל זה ממש ניסוחי.

ענת מימון: תיקון סעיף 296 בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995, בסעיף 296, סעיף קטן (ב1) – בטל.

ענת מימון: תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר יום פרסומו (להלן – יום התחילה) והוא יחול על מבוטח כהגדרתו בסעיף 65 לחוק שהתקיימו בו תנאי הזכאות לקצבת ילדים לפי הוראות סימן ב' לפרק ד' לחוק העיקרי מיום התחילה ואילך.

ענת מימון: יש כאן שינוי נוסח.

יוליה מלינובסקי: מה זה מבוטח?

ענת מימון: הורה שזכאי לקבל את קצבת הילדים בגין הילד ותנאי הזכאות שלו הם יום העלייה, יום הרישום, יום הלידה כפי שקבוע בחוק.

ענת מימון: אנחנו לא משנים כלום אלא רק קובעים שכל מי שלאחר יום התחילה מתקיימים בו תנאי הזכאות, יהיה זכאי.

יוליה מלינובסקי: שאלה.

יוליה מלינובסקי: יש אזרחים חוזרים שהיו בחוץ לארץ וחזרו לארץ אבל יש להם תקופה של חצי שנה המתנה עד שהם זכאים לביטוח לאומי.

יוליה מלינובסקי: הוא יהיה מבוטח או לא?

אלי אלאלוף: הסיפור הזה כבר נגמר.

קריאה: זה רק לביטוח בריאות.

יוסף פולסקי: זה נגמר.

אלי אלאלוף: ההמתנה הזאת נגמרה.

אלי אלאלוף: יש לו אפשרות לשלם קנס כלשהו.

יוסף פולסקי: לא.

יוסף פולסקי: היה תיקון חקיקה בסעיף 2(א) לחוק הביטוח הלאומי שבמסגרתו האדם לקבלת שירותי בריאות וגם קבלת זכויות מהביטוח הלאומי, בעצם הספירה התחילה מהיום שהוא קיבל את האשרה המזכה, אז הוא היה צריך לחכות שישה חודשים ואז הוא היה מקבל את זה ברטרו.

יוסף פולסקי: גם לפי החוק הישן הוא קיבל את זה ברטרו.

יוסף פולסקי: מה שנעשה בתיקון החקיקה שאדוני מדבר עליו, ניתנה אפשרות לספור את מה שנקרא המרוץ גם חצי שנה לפני התקופה שהוא קיבל את האשרה המזכה.

יוליה מלינובסקי: זה לא פוגע?

אלי אלאלוף: להפך.

אלי אלאלוף: זה רק מקל.

רונן פוקסמן: מה קורה אם נניח מישהו שיותר מ-12 חודשים?

יוסף פולסקי: הכלל הרגיל.

יוסף פולסקי: המקסימום לתשלום רטרו הוא עד 12 חודשים.

יוליה מלינובסקי: כך זה בכל הקצבאות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רוצים שזה יהיה שבע-שבע, אבל.

יוסף פולסקי: גם המוסד בוחן את העניין הזה.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: אנחנו עוברים להצבעה.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על אישור לקריאה ראשונה וזה כמובן יעלה למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק הביטוח הלאומי (הארכת התקופה לתשלום רטרואקטיבי של קצבת ילדים), התשע"ח-2018?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: הצעת החוק אושרה פה אחד.

יוליה מלינובסקי: תודה אדוני.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.