ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 170, 2018-03-13 14:00

אורי מקלב: מכובדיי, שר המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אופיר אקוניס, אני ראיתי וגם שמתי לב כשנכנסנו אז ראו בעצם איזה שלמות לקואליציה, מעודד.

אורי מקלב: כולנו לא יודעים מה יהיה בעוד כמה שעות אבל אני חושב שבאמת האירוע הזה יכול להיות גם סיבה, צריך להגיד לראש הממשלה, שר בכיר בממשלתו, חבר מפלגתו, מעניק פרסים יוקרתיים באירוע כזה חשוב.

אורי מקלב: אנחנו רוצים שהמסורת הזאת תמשך במתכונת הזו ואני חושב שהיא מתכונת מנצחת אז זה יכול להיות גם סיבה להמשך הקואליציה.

אורי מקלב: אבל נחשוב על זה, נדבר על זה אחר כך בהמשך.

אורי מקלב: נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, פרופסור נילי כהן, הנספח המדעי של שגרירות גרמניה בישראל, מר כריסטיאן יורגן , סגן שגריר האיחוד האירופאי בישראל מר מרק גלאגר ויושבת ראש קרן גורן מונטי פררי, הגברת מיכאלה גורן מונטי, יושב ראש ועד מנהל מוזיאון המדע מר שלמה ינאי, מנהלת מוזיאון המדע גברת מאיה לוין ויושב ראש חבר השופטים פרופסור חנוך גוטפרויד.

אורי מקלב: כשאני גם לא אשכח בסוף אז אני מקדים ברשותכם בהתחלה, מנהלת הוועדה גברת ענת לוי, איילת וכל צוות הלשכה, צוות הלשכה שלי, אלון דגן ממחלקת האירועים של הכנסת.

אורי מקלב: ובעיקר אתם, תלמידים, משתתפי התחרות ובני משפחותיהם.

אורי מקלב: אני אולי באמת אפתח ואגיד לכם בשקיפות שהאירוע האחרון עד לפני חצי יממה עמד בסימן שאלה.

אורי מקלב: המליאה הייתה אמורה בשעה זו כבר להתכנס והייתה מחשבה ורצון וניסיון, מבחינתי אפילו ניסיון לדחות את האירוע הזה.

אורי מקלב: אז כמובן שמהסיבות שלכם היו סיבות מספקות כדי לעמוד על כך ולפעול בכל הכוח שהאירוע הזה באמת יתקיים ולו רק בגלל ההכנות, ההשקעה והאכזבה.

אורי מקלב: אבל לא רק זה, זה האירוע המרכזי בשבוע, שבוע המדע שהכנסת מציינת עם מספר אירועים חשובים, ישיבה חגיגית של ועדת המדע והטכנולוגיה, היו לנו כמה דיונים חשובים, תערוכות, דיון במליאת הכנסת.

אורי מקלב: אבל אני רוצה להגיד לכם, יש עוד סיבה ערכית מיוחדת.

אורי מקלב: האירוע הוא אירוע שלכם אבל אנחנו גם רואים את זה כשיא האירוע של ועדת המדע והטכנולוגיה בהיבט אחד, בהיבט מרכזי מאוד בפעילות השוטפת של ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: ואני רוצה גם לציין את שיתוף הפעולה שיש לנו עם משרד המדע והטכנולוגיה, זה עוד אחת מהפעילות המשותפת, ואני חושב שהיא ראויה לציון, ומי שמכיר ועדות, זה בעצם ועדות מפקחות מול משרד שהוא קובע מדיניות וגם פועל.

אורי מקלב: זה שיתוף מיוחד שרק מעצים את העשייה ואת האירועים.

אורי מקלב: התוצאות ידועות.

אורי מקלב: אנחנו לא רוצים לסכם את הקדנציה אבל אנחנו במשך כמה שנים עושים פעולות חשובות מאוד ואנחנו רואים את הפעילות הזאת גם כחלק ודאי שמוזיאון המדע מוביל, המשרדים ששותפים וכל מי שתומך.

אורי מקלב: אבל אנחנו רואים את זה כחלק מרכזי בגלל שאנחנו בועדת המדע לא עוסקים רק במדע העכשוי, אנחנו גם מאוד מאוד פועלים במדע העתידי.

אורי מקלב: מדע עתידי כחלק מכך שזה החלק ההון האנושי, לקחת צעירים, מדע - - - ומחקר לא מתחיל ואי אפשר לעשות את זה באופן מיידי, זה דברים שצריך להשקיע בהם, לראות ולהכין ולהקים פלטפורמה, לעשות מסגרות מתאימות, מאתגרות, לחשוף את הילדים אפילו, אנחנו קוראים לזה מפעילות בגן הילדים וכן בהמשך.

אורי מקלב: וכשאנחנו רוצים להראות מה החשיבות של הפעילות שלנו אנחנו רואים את היום הזה, את האירוע הזה, שבו נערים, בסופו של דבר נערים מגיעים להישגים עכשווים אבל גם עם מבט עתידי.

אורי מקלב: והשמחה הזאת והיכולות האלה הן לא רק שמחה שלכם, מי שזכה ומי שההשתתף והגיע לשלב הזה, אלא זה דוגמה לאן אפשר להגיע, איך אפשר להגיע ואיזה יכולות יש לנו ומה זה מחייב אותנו.

אורי מקלב: אני אומר לכם את זה כאן בשקיפות אמיתית ובאמת אמיתית שאנחנו מזכירים את זה.

אורי מקלב: אני מזכיר את זה בהרבה אירועים.

אורי מקלב: בוועדה עצמה פעמים רבות אני מביא את הדוגמה של האירוע הזה.

אורי מקלב: ולכן אנחנו רואים באירוע הזה חשיבות מיוחדת, חשיבות שאנחנו רואים בזה פעילות מחייבת לכל מי שעושה ומי שרוצה שאנחנו נצליח במדע העתידי לראות את הדוגמה הזאת, איך אפשר להגיע, לאיזה הישגים אפשר להגיע, הישגים לא רק מחקריים ופיתוחיים אלא גם יישומיים.

אורי מקלב: כחלק מהעבר והדברים שהגיעו לשלב וגם דברים שלא הגיעו לשלב הגמר, חברות, חברות מסחריות לחלוטין ראו את זה כאחד מהדברים שהן, כפיתוחים שיכולים לעניין אותם כלכלית ולא רק מסחרית.

אורי מקלב: וזה, באמת לשמחתנו וזה חלק משלנו.

אורי מקלב: ואני אומר לכם עוד משהו, אני לא יודע אם במובן האישי, אבל כתוב אצלנו בחז"ל שהנותן מתנה לחברו צריך להודיעו.

אורי מקלב: מי שנותן למישהו מתנה, צריך להגיד לו שהוא נתן מתנה ולא להשאיר רק, לא לפי שמתן צדקה בסדר אבל נותן מתנה לידיעה.

אורי מקלב: ואני חבר כנסת חרדי ממפלגה חרדית שעומד בראש ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: אני חושב שאין סתירה בין מדע לאמונה, הפוך, לא רק שאין סתירה, לא מעט הגיעו מהמדע לאמונה.

אורי מקלב: אבל אני בסך הכל עומד כאן

אורי מקלב: כחבר כנסת פוליטיקאי ויש לנו הרבה דגשים שמישהו שהוא פוליטיקאי רוצה לשים דגש לעצמו או במישור הפוליטי או במישור הרעיוני או במישור המעשי, יש נושאים רבים בין אם זה בתרבות, בין אם זה בחינוך, בין אם זה בריאות, רווחה, שחבר הכנסת רוצה לשים דגש בפעילות שלו והכנסת מעמידה לכל חבר כנסת יום אחד בשנה, פעם אחת בשנה שהוא יכול לקבל, הכנסת מעמידה לרשותו את האולם הזה ועוד משהו מסביב שהוא יכול לפעול בו בדברים החשובים שלו.

אורי מקלב: אני שנה שלישית לוקח את היום הזה שניתן לי ושם את הדגש באירוע הזה.

אורי מקלב: בגלל החשיבות הגדולה שאני רואה בו.

אורי מקלב: ודבר אחד לסיום אני רוצה להגיד לכם, בסופו של דבר ניתן את התוצאות אבל אנחנו רואים את כל מי שהגיע לשלב הגמר וכל מי שנעשה ומי שכמעט הצליח להגיע גם לשלב הגמר כחלק ממאמץ ומהתמדה ומיכולת שצריך לתת לכם בהערכה גדולה לכם ולבני משפחותיכם וגם לשמש כדוגמה לאחרים.

אורי מקלב: נחכה בסבלנות, אתם מתרגשים, גם אנחנו, שיהיה לנו יום טוב ותודה רבה.

ליעד מודריק: תודה רבה ליושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אורי מקלב.

ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין כעת את שר המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת אופיר אקוניס.

אופיר אקוניס: תודה רבה, תודה ליעד, שלום לכם ילדים, אתם הגעתם ביום הכי שקט בשנה.

אופיר אקוניס: לא בחרתם יום יותר טוב מאשר להגיע לבניין הזה שהוא לב לבה הפועם של הדמוקרטיה הישראלית.

אופיר אקוניס: אני מאוד מאוד מתנצל שאני בשלב מסוים אחזור לעניינים הבוערים אבל לא היה שום ספק, אורי, שאני אגיע לכאן לראות את העתיד של מדינת ישראל, שלא תהיינה שום אי הבנות, אני עומד כאן ואני רואה מפה את העתיד המזהיר שלנו.

אופיר אקוניס: לשמחתי נפלה לחלקנו הזכות הגדולה לא רק לחיות במדינת ישראל ערב יום העצמאות ה-70 שלה, שאותו נחגוג ממש בחודש הקרוב, בחודש הבא, אלא לחיות במעצמה של ממש.

אופיר אקוניס: אנחנו לא נתפסים כמעצמה עולמית - טעות, אנחנו מעצמה בכל קנה מידה בינלאומי.

אופיר אקוניס: המעצמה הזאת היא לא מעצמה ביטחונית והיא גם לא מעצמה כלכלית, היא מעצמה של מדע, טכנולוגיה וחדשנות.

אופיר אקוניס: ואנחנו כאן בבית הזה, אתם יודעים שעל פי סדרי השלטון, הממשל בישראל, הממשלה היא הרשות הביצועית אבל הרשות המחוקקת או המפקחת על פעילות הממשלה ואורי יושב ראש ועדת המדע בעצם מפקח עליי.

אופיר אקוניס: אני מגיע אליו כמה פעמים, אני חושב בשיא של כל הזמן, הפוך, לא כדי שיפקח עליי אלא כדי לדווח לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת מה עושים בכלל במשרד המדע.

אופיר אקוניס: אתם צעירים מדיי וטוב שכך, אבל המשרד גם הוא צעיר, רק ב-1982 הממשלה החליטה להקים אותו, וזה יפה שהיא החליטה להקים אותו, ושנים ארוכות הוא היה משרד דיי קטן.

אופיר אקוניס: אבל בשנתיים-שלוש האחרונות אנחנו מעצימים אותו גם מבחינת התקציב שלו, הוא כבר עובר את רף חצי מיליארד השקלים וגם מבחינת היקף הפעולות שלו.

אופיר אקוניס: אני מאוד מקווה שנחשפתם, אין לי כל צל של ספק שבאולם הזה יושבים, אדוני היושב ראש, נילי, יושבים אנשים שכבר נחשפו לפעילות שלנו לליל המדענים, ולשבוע החלל, ולמדעניות העתיד, ולסל מדע, ולקייטנות הקיץ של משרד המדע שמיועדות לילדים בבתי הספר היסודיים.

אופיר אקוניס: אבל כל הפעילויות הללו יש להן מטרה אחת, מטרת העל שהצבתי כשנכנסתי למשרד, וזה הנגשת המדע והטכנולגיה לכל אזרחי ישראל באשר הם ובכל מקום מכל עדה, מכל מעמד, מכל דת.

אופיר אקוניס: ואנחנו משקיעים בפעילויות הללו את מירב הכסף של משרד המדע לצד הדבר המסורתי שלשמו הוקם משרד המדע על ידי ראש הממשלה מנחם בגין ז"ל ב-1982 וזה השקעה במו"פ, במחקר והפיתוח, שבעצם הביאו את מדינת ישראל למעמדה הנוכחי שהוא מעצמת המדע, הטכנולוגיה, הסייבר, הרובוטיקה, החלל, החדשנות.

אופיר אקוניס: אני חזרתי ביום שני שעבר מביקור היסטורי בארגנטינה וברזיל.

אופיר אקוניס: היינו בהודו, בסין, בצפון קוריאה, בארצות הברית ובאירופה, בכל העולם, אתם יודעים מה הם רוצים?

אופיר אקוניס: מה הם רוצים בכל העולם?

אופיר אקוניס: את המוחות הישראלים.

אופיר אקוניס: ומי הם המוחות הישראלים?

אופיר אקוניס: אתם.

אופיר אקוניס: אתם העתיד הגדול והמזהיר של המדינה שלנו ואני שמח שהגעתם היום לכנסת.

אופיר אקוניס: אני מבין שלא יודעים עוד מי זכה במה או שכבר יודעים?

אופיר אקוניס: אה, אז המתח גובר, וואו, זה מעניין.

אופיר אקוניס: אוקיי, טוב, אז נקצר כדי לקצר את המתח.

אופיר אקוניס: בכל מקרה אני רוצה להגיד לכם שכדי לעודד פעילות כמו שלכם נדרשת עבודה מאוד נמרצת של האקדמיה הישראלית למדעים, של ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, של משרד המדע והטכנולוגיה, של ממשלת ישראל, של מדינת ישראל.

אופיר אקוניס: וקודם נילי לחשה לי, ואני אמרתי לה כמה היא צודקת, שיתוף הפעולה בין שלושת הגופים הללו, שבאמת הוא בשיא עוצמתו בשלוש השנים האחרונות, כאשר אורי ונילי ואני מכהנים בתפקיד של ראשי המוסדות הללו שהזכרתי, הם פועלים אך ורק לטובת דבר אחד, לנגד עינינו עומד דבר אחד בלבד, זה טובתה של המדינה והעצמה של ישראל כמעצמת מדע וטכנולוגיה.

אופיר אקוניס: תראו, אני אסיים, קודם אורי מאוד יפה מה שאמרת, אין ניגוד בין מדע לאמונה, זו אמירה בעיניי באמת פורצת דרך, כמו המדע שלנו.

אופיר אקוניס: צריך אומץ להגיד את הדבר הזה מהמפלגה שממנה הגעת, ואמרת דבר שאני אזכור עוד הרבה שנים.

אופיר אקוניס: אני אגיד לך למה אני מתחבר.

אופיר אקוניס: אתמול נילי ואני הטמנו בספרייה הלאומית בירושלים במשכנה הנוכחי בגבעת רם, עכשיו נבנית אחת חדשה בין משרד האוצר למוזיאון ישראל שאתם ודאי תשתתפו בפתיחתה ב-2022, הטמנו את קפסולת הזמן.

אופיר אקוניס: קפסולת הזמן שהטמנו אתמול תפתח בעוד 50 שנה, וברוך השם כולנו נהיה בפתיחה שלה, אתם בוודאי.

אופיר אקוניס: וביקשו מאזרחי ישראל לבחור מה להטמין, אז כמובן שהוטמן בה דיסק און קי, וייז ועוד המצאות ישראליות אחרות.

אופיר אקוניס: אבל אני ביקשתי להטמין דבר מדהים שמתחבר בדיוק לאמירה שלך.

אופיר אקוניס: אני ראיתי לפני כמה שנים במוזיאון ישראל ננו תנ"ך, תנ"ך על צ'יפ בגודל של פרומיל מילימטר, כל התנ"ך על צ'יפ שגודלו פרומיל מילימטר.

אופיר אקוניס: והוא מוצב סמוך להיכל הספר שיוצאים מהיכל הספר ורואים את המגילות הגנוזות אפשר לעבור בחדר ולראות.

אופיר אקוניס: וזה מה שאני החלטתי להטמין בקפסולת הזמן שתפתח בעוד 50 שנה בירושלים בירתנו הנצחית.

אופיר אקוניס: ואני אמרתי את מה שאני מאוד מאמין בו, וכשאני רואה אתכם אני עוד יותר מאמין בו.

אופיר אקוניס: אנחנו עם עתיק עם עתיד גדול מאוד.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם ובהצלחה לכולם.

ליעד מודריק: תודה רבה לשר המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת אופיר אקוניס.

ליעד מודריק: נודה גם לחברי הכנסת יעל כהן פארן וסאלח סעד, חברי ועדת המדע והטכנולוגיה שמכבדים אותנו אף הם בנוכחותם.

ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין כעת את פרופסור נילי כהן, נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, לברך בשמה של האקדמיה.

נילי כהן: ראש ועדת המדע של הכנסת, מר אורי מקלב, פרופסור חנוך גוטפרויד, יושב ראש חבר השופטים, חברי כנסת, נכבדים, בעיקר הילדים, המשפחות, שמחה לראות אתכם באופן מיוחד.

נילי כהן: אני רוצה לספר לכם קצת על האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ששמחה לחגוג עם כנסת ישראל את היום הלאומי למדע 2018 שחוגגים אותו סמוך או ביום הולדתו של אלברט איינשטיין שהוא ה-14 במארס.

נילי כהן: האקדמיה נוסדה בחוק של הכנסת בשנת 1961 כשראש הממשלה, דוד בן גוריון, היה שותף לחוק ואחד מתומכיו הגדולים.

נילי כהן: דוד בן גוריון הבין שהמדע לא רק מקדם את הידע שלנו על העולם אלא גם מקדם את רווחת החברה כולה.

נילי כהן: וישראל, שעוצמתה הכלכלית, מבוססת בין השאר על מדע וטכנולוגיה היא ביטוי מובהק לכך.

נילי כהן: חשבו על מובילאיי שנוצר על ידי פרופסור אמנון שעשוע במעבדות האוניברסיטה העברית.

נילי כהן: בן גוריון ביקש להגשים את חזונות של ישעיהו כי מציון תצא תורה.

נילי כהן: הוא הצליח בכך.

נילי כהן: זוכי פרס נובל, טיורינג, מדליית פילדס, כולם חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, מהווים דוגמה ומופת להצלחת המדע הישראלי בעולם כולו.

נילי כהן: תפקידה של האקדמיה הוא לקדם את המדע, לייעץ לממשלה בענייני מדע והיא עושה זאת בגזרות שונות.

נילי כהן: עצה אחת שהאקדמיה מבקשת להבליט היא זו: כדי לקדם את המדע ולזכות בפירות ההצלחה המדעית והטכנולוגית מדינת ישראל חייבת להמשיך ולהשקיע במחקר, בתשתיות, בציוד, בחינוך, השקעה גדולה ומרובה.

נילי כהן: האקדמיה רואה חשיבות מיוחדת בקידומו של החינוך המדעי בישראל בתחומיו השונים והמגוונים.

נילי כהן: האקדמיה גם מבקשת לעודד השתתפותם של תלמידות בתחומים אלה של מדע, רוח וטכנולוגיה.

נילי כהן: אני רואה כאן מדעניות צעירות משתתפות, זוכות ואני שמחה לשלוח לכן ברכה מיוחדת.

נילי כהן: השר אקוניס הזכיר קודם את קפסולת הזמן, הוא בחר את התנ"ך בקוביית ננו, ואני בחרתי את הביטוי לתגלית של הריבוזום שאחראית עליו בין השאר פרופסור עדה יונת ממכון ויצמן, זוכת פרס נובל שלנו שבמצויינות המחקרית שלה, בנחישות, מהווה דוגמה ומופת לכל איש מדע בעולם, במיוחד לנשות מדע בעולם, במיוחד לתלמידות תיכון בשלבים שלכן.

נילי כהן: האקדמיה בהשתתפותה הפעילה של האקדמיה הצעירה שפרופסור רון מילוא, המרצה האורח, היה חבר בה, היה הראש שלה, שמחה מאוד להיות שותפה בתחרות של מדענים ומפתחים צעירים בישראל שאותה מוביל ומארגן מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים.

נילי כהן: מדינת ישראל חרטה על דגלה את ערכי הרוח, המדע והיצירה.

נילי כהן: חשוב לטעת ערכים אלה במערכת החינוך החל משלבי החינוך המוקדמים ובכל מהלכם.

נילי כהן: ביטוי לכך משתקף בתחרות זו וברור שאתם הצעירים, המגלים עניין במחקר ובפיתוח כבר בשנות לימודיכם בבית הספר התיכון, אתם תהוו הגרעין לדור המדענים הבא של המדינה.

נילי כהן: האקדמיה הלאומית למדעים שמחה לקחת חלק במפעל חשוב זה.

נילי כהן: אני מבקשת להביע הערכה עמוקה לכל העוסקים במלאכה: למארח, למשרד המדע, למוזיאון המדע ובעיקר לחבר השופטים בראשות פרופסור חנוך גוטפרויד שתרומתו לחינוך המדעי יוצאת דופן.

נילי כהן: אני מבקשת לברך את התלמידים, את התלמידות שלוקחים/לוקחות חלק בתחרות.

נילי כהן: את המשפחות, המשפחות עומדות מאחורי ההצלחות של הילדים, אני מאחלת לכם הצלחה רבה עתה ובהמשך הדרך.

נילי כהן: תודה.

ליעד מודריק: תודה רבה לפרופסור כהן, נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.

ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין את מר גלאגר, ממלא מקום שגריר האיחוד האירופי בישראל, לברך בשמו של השגריר.

ליעד מודריק: מר גלאגר ידבר בשפה האנגלית ותרגום דבריו יוקרן על המסך.

מארק גלאגר: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי:) חבר הכנסת אורי מקלב, פרופסור נילי כהן, מיכאלה גורן מונטי, כריסטיאן יורגי, מיה הלוי, תלמידים, מורים והורים.

מארק גלאגר: נהדר שוב להיות פה, נכחתי בטקס חלוקת הפרסים הזה בשנים האחרונות.

מארק גלאגר: אני מבין שזו אולי לא ההתכנסות החשובה ביותר שמתקיימת בבניין הזה היום, אבל אני בטוח שזאת תהיה זו שמתנהגים בה הכי טוב.

מארק גלאגר: כחלק מהשגרירות האירופית כאן בישראל זה עונג לי להציג שוב את הפרסים עבור הזוכים בתחרות המדענים הצעירים בישראל שילכו לייצג את ישראל בתחרות של האיחוד האירופי, מעבר למדענים, שתתקיים בדבלין בספטמבר.

מארק גלאגר: 2018 היא שנה של הרבה חגיגות, מר אקוניס ציין את חגיגות ה-70 המתקרבות, אבל השנה הזאת היא גם השנה ה-30 של תחרות המדענים הצעירים האירופית.

מארק גלאגר: מוקדם יותר השנה נכחתי באירוע של הנשיא ריבלין לציון השנה ה-20 של התחרות למדענים ומפתחים צעירים בישראל.

מארק גלאגר: זה מעורר השראה לראות את כל הזוכים לאורך השנים ולראות איך הם הפכו למדענים.

מארק גלאגר: אני רוצה לברך את כל מי שלקח חלק בתחרות ומאחר שאמא שלי הייתה מורה למדעים אני רוצה להודות באופן מיוחד לכל המורים שנתנו השראה למדעני העתיד.

מארק גלאגר: אולי אני יכול להעיד, אולי לא היה לה אותו אמון שיש למר מקלב, אבל היא הייתה מסכימה איתך שאין שום סתירה בין אמונה ומדע.

מארק גלאגר: אני בטוח שבנסיע

מארק גלאגר: ת

מארק גלאגר: כם לאירלנד תהיו שגרירים טובים לישראל, מדע טוב, כמו היחסים בין האיחוד האירופי וישראל, מבוסס על שיתוף פעולה.

מארק גלאגר: האירוע בדבלין הוא חלק מ-EU science program horizon 2020, שבה ישראל משתתפת יותר מ-20 שנה.

מארק גלאגר: האיגוד הזה הוא אחד מהדברים הכי מוערכים ביחסים בין האיחוד האירופי וישראל.

מארק גלאגר: מאז שישראל החלה להשתתף בתחרויות האלה 27 ישראלים זכו ב-17 פרסים ואני מקווה שבשנה הזו נראה גם זוכים ישראלים.

מארק גלאגר: התחרות תהיה קשה, אירלנד פועלת במרץ כדי לציין את חגיגות ה-30 ונראה מעל 100 פרוייקטים מ-40 מדינות המשתתפות.

מארק גלאגר: אני חושב שמגיעה תודה מיוחדת למוזיאון המדע בלומפילד, על העבודה המדהימה שהם עושים בכל שנה בארגון התחרות והכנת התלמידים לתחרות באירופה.

מארק גלאגר: אני מאחל לכולכם המשך הצלחה בלימודיכם ובכל דרך שתבחרו לעצמכם.

מארק גלאגר: תודה רבה.

ליעד מודריק: תודה רבה.

ליעד מודריק: אני מתכבדת להזמין כעת את מר כריסטיאן יורגן, הנספח המדעי בשגרירות גרמניה בישראל.

ליעד מודריק: גם מר יורגן ידבר בשפה האנגלית ותרגום דבריו יוקרן על המסך.

כריסטיאן יורגן: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי:) יושב ראש ועדת המדע של הכנסת, דירקטור הלוי, פרופסור כהן, פרופסור גויטפרוינד, השגריר גלאגר, אורחים מכובדים.

כריסטיאן יורגן: זה כבוד הוא לי להיות כאן וכמייצג של השגרירות הגרמנית בישראל אני מאוד גאה להשתתף בטקס הזה.

כריסטיאן יורגן: כבכל שנה הפרסים יכללו פרס מיוחד של המשרד לחינוך ומחקר בגרמניה שינתן לשלושה מהזוכים.

כריסטיאן יורגן: הפרס המיוחד כולל טיול לגרמניה וארבעה שבועות של הזדמנות למחקר במחנה הבינלאומי למחקר מדעי של אוניברסיטת גוטינגר XLAB.

כריסטיאן יורגן: אתם יכולים לראות, האוניברסיטה ממוקמת ממש במרכז אירופה ובמרכז גרמניה.

כריסטיאן יורגן: כאן אתם יכולים לראות את העיר ואת המרכז, את המרכז של האוניברסיטה בפינה הימנית.

כריסטיאן יורגן: כך אתם יכולים לקבל מושג על מה מדובר.

כריסטיאן יורגן: זה ה- - - של האוניברסיטה.

כריסטיאן יורגן: ההיסטוריה של האוניברסיטה מתחילה ב-1737, וכמו אוניברסיטאות גרמניות אחרות והמדע הגרמני בכללי, היא חייבת הרבה למדענים היהודים שלה כמו זוכי פרס נובל ג'יימס פראנק ומקס פון.

כריסטיאן יורגן: כתוצאה מהפעילות של הנאצים המדענים האלה וחמישית מהפקולטה הוצאו ממשרדיהם ונשלחו לגלות ב-1933.

כריסטיאן יורגן: אנחנו מאוד שמחים לראות עד כמה טובים היחסים המדעיים היום ושהרבה מדענים ישראלים צעירים רואים את גרמניה כאחת המדינות העדיפות עליהם.

כריסטיאן יורגן: אנחנו חייבים את זה למאמציהם של הרבה פוליטיקאים ומדענים בשני הצדדים.

כריסטיאן יורגן: רק לציין את מקים מדינת ישראל, דוד בן גוריון.

כריסטיאן יורגן: אנחנו רוצים שיגיעו מדענים צעירים ישראלים נוספים ושיבלו זמן בעבודה באוניברסיטאות ובמעבדות שלנו.

כריסטיאן יורגן: גרמניה היום היא בחזית של קידום שיתוף פעולה מדעי בינלאומי.

כריסטיאן יורגן: ה-XLAB שמשמעותה experimental labs היא חלק מהשיתוף פעולה הבינלאומי הזה.

כריסטיאן יורגן: התפקיד שלה הוא לעזור למדענים צעירים לגשר על הפער בין התיכון לאוניברסיטה.

כריסטיאן יורגן: אז מה תרוויחו משלושה-ארבעה שבועות במעבדות שלנו?

כריסטיאן יורגן: תהיה לכם את האפשרות לעשות הרבה ניסיון מעשי בזמן קצר מאוד, תהיה לכם אפשרות להשתמש בציוד הייטק ממעלה ראשונה שמשתמשים בו במעבדות מחקר אמיתיות, לעבוד ביחד עם מדענים נפלאים צעירים מכל העולם וללמוד את הטכניקות הבסיסיות של מחקר בכל השטחים העיקריים כמו פיסיקה, כימיה וביולוגיה.

כריסטיאן יורגן: המעבדות מתאפיינות במקצוענות, בין תחומיות ובינלאומיות.

כריסטיאן יורגן: אתם תחוו איך זה לעבוד בתוך מעבדות או באתרי מחקר חיצוניים לימים שלמים, לתכנן ניסויים עם צוותים בינלאומים, איך להוכיח השערה מדעית, איך להתמודד עם ניסוי שכשל.

כריסטיאן יורגן: בקצרה, אתם תלמדו איך נראים חיים כמדענים.

כריסטיאן יורגן: מחנה המדע גם יכול לעזור לכם להחליט אם אתם רוצים לעסוק במדע טהור ואיזה תחום מדעי הכי מושך אתכם.

כריסטיאן יורגן: זה אכן יהיה ניסיון בינלאומי לעבוד עם תלמידים מוכשרים מכל העולם.

כריסטיאן יורגן: מאז שנוסד ב-1999 יותר מ-190,000 סטודנטים עברו במעבדות ה-XLAB.

כריסטיאן יורגן: אנחנו נשאיר לכם זמן מספק להכיר את הסטודנטים האחרים ולהשתתף בפעילויות חברתיות.

כריסטיאן יורגן: אז אנחנו בשמחה מזמינים את הזוכים בפרס המיוחד הזה לקחת את ההזדמנות הזאת לבקר במעבדות בגוטינגר ואנחנו מחכים בציפייה לקבל אתכם בגרמניה.

כריסטיאן יורגן: תודה.

ליעד מודריק: תודה רבה לכריסטיאן יורגן.

ליעד מודריק: במהלך התחרות, החל משלב המיונים ועד יום השיפוט שנערך אתמול צילמנו ותיעדנו את הרגעים המיוחדים שעברו המתחרים.

ליעד מודריק: בסרטון הקצר שנקרין כעת ניתן לכולכם טעימה מהחוויה יוצאת הדופן שהם חוו.

ליעד מודריק: (הקרנת סרט) אני מתכבדת להזמין את פרופסור רון מילוא ממכון ויצמן למדע, יושב ראש ועדת המקצוע מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך והיושב ראש היוצא של האקדמיה הצעירה למדעים.

רון מילוא: אהלן, איזה כיף עם האנרגיה של הסרט, לעלות ישר אחרי זה, גדול.

רון מילוא: לפני שאני אתחיל לספר לכם על סודות של הטבע אז נתחיל מאיזשהו סוד קטן שלי.

רון מילוא: אני אספר לכם מה הולך לקרות עם החוברת הזו שלכם, יקרה איתה אותו דבר שקרה עם החוברת של שנה שעברה.

רון מילוא: קיבלתי אותה, קראתי על כל הפרוייקטים הממש מעניינים שהיו שם וסימנתי ככה עם אזניים בניירות למעלה את הדברים שהכי סיקרנו אותי ושחשבתי שהכי יסקרנו גם את הבנות שלי והשארתי את זה על השולחן באיזשהו מקום בבית, לא בצורה מכוונת, בצורה מכוונת אבל לא בצורה יותר מדיי ברורה, מתוך רצון לעבוד על חוש הסקרנות של הבנות שלי, הגדולה ביניהם היא עכשיו בת 12.

רון מילוא: ואני תמיד מחפש איך לבוא ולנסות להשיג את אותו דבר שאני חושב שעולם המדע עוד לא פיצח בדיוק מאיפה הוא מגיע, איך נוטעים זרעים של סקרנות כמו שאיכשהו ההורים שלי, שנמצאים כאן יחד איתנו היום, הצליחו איכשהו, כנראה, גם לטעת בי.

רון מילוא: איך לגרום לזה לקרות הלאה.

רון מילוא: אז זה מה שהולך לקרות עם כל מה שעשיתם, אם זכיתם ואם לא זכיתם וכל הכבוד למה שעשיתם כאן כבר.

רון מילוא: ועכשיו אני רוצה לעשות בעצם את אותו דבר שאני רוצה לעשות לבנות שלי אני רוצה גם לעשות לכם וככה לספר לכם קצת על מה יכול לקרות לכם בשלב הבא אחרי שכבר הצלחתם להגיע לשלב הגמר ובעצם עשיתם את כל זה.

רון מילוא: וגם אם תסעו לחו"ל, לא תסעו לחו"ל, אני בתחרות כשהייתי בגילכם, עוד לא הייתה את התחרות הזאת, הייתי באיזשהי תחרות של מוזיאון מדע, והפרס היה לנסוע למרכזים של נאס"א בארצות הברית והייתה חוויה לא נורמלית.

רון מילוא: אבל באמת שמאז כבר הייתי הרבה פעמים בארצות הברית, בואו אני אספר לכם מה יכול לקרות הלאה, אולי זה יעניין אתכם, ולא משנה אם אתם חוקרים בדיוק בתחום הזה או בתחום אחר, אפשר להגיע כמעט לכל שאלה שתחליטו להתעמק בה מספיק לעומק.

רון מילוא: אז קודם כל בואו אני אספר לכם מי זה האנשים שאיתם אני עובד ואיתם אני עושה את הדברים ובמדע תמיד זה כזה, אני חושב שזה יותר טוב מכל תכנית ריאליטי, כל פעם עובדים על סיום של עונה אחת ומגיעים שחקנים של העונה הבאה והדברים מתקדמים הלאה.

רון מילוא: והנה, החבר'ה שנמצאים אצלי במעבדה, זה הקבוצת מחקר במכון ויצמן שאני שותף לה, זה הקבוצה מלפני כמה שנים, אתם יכולים לראות כל אחד, כשאני מספר על זה לכיתות אני בדרך כלל שואל אותם על מי הם רוצים שאני אספר ואני נכנס לזה, אבל הסבירו לי שפה הלוח זמנים צפוף.

רון מילוא: אז אני אספר לכם על מה שאנחנו עושים, והכל בתמיכה של האיחוד האירופה, אז תודה לנציגי האיחוד על תמיכתם במחקר שלנו.

רון מילוא: ומה שאנחנו עושים זה מנסים לבוא ולהבין משהו על המתכון הסודי שצמחים יודעים לעשות ממש טוב.

רון מילוא: מה הם יודעים לעשות?

רון מילוא: אתם בטח מכירים את זה, עושים משהו שהוא נראה פשוט אבל בעצם דיי פנטסטי, לוקחים אוויר, לוקחים אנרגיה מהשמש ומזה עושים תכלס את כמעט כל מה שאנחנו צריכים כדי לחיות טוב בחיים.

רון מילוא: גם את כל האוכל שלנו, גם דלקים, מה שצריך בשביל לעשות פה את החימום ואת המיזוג ואת התאורה.

רון מילוא: אבל מה, יש קאץ' קטן בדרך, בשביל לבוא ולעשות את זה משתמשים כמעט בכל המשאבים של הקרקע והמים על פני כדור הארץ.

רון מילוא: וזה כבר דיי ברוך, כי אתם יודעים, יש יותר ויותר אנשים ויש אתגר מאוד מאוד גדול לכולנו, לא משנה מאיזה תחום אתם, של איך אנחנו יכולים כשיש יותר אנשים לבוא ולהשיג יותר או לייצר יותר עם פחות משאבים כי לא הולך להיות לנו עוד משאבי קרקע ואנחנו לא רוצים לכרות את כל היערות, וגם אם נכרות אותם, זה בפני עצמו לא יפתור את הבעיות.

רון מילוא: בבסיס של הפלא הזה עומדת מכונה מולקולרית קטנטנה שנקראת רוביסקו, זה איזשהי מכונה שיודעת לקחת אוויר מצד אחד, לעשות לו כל מיני דברים ובצד השני לבוא ולהשפריץ סוכר שממנו אוכלים, בונים, עושים את כל הדברים.

רון מילוא: ואז כשחזרתי מארצות הברית הגיעו אלי שני סטודנטים מבריקים למעבדה, אהרן ואלעד, שבאו ואמרו, אנחנו רוצים לראות אם אפשר לבוא ולשבור את שיא המהירות של איך שהדברים האלה עובדים.

רון מילוא: המכונה הזאת, למרבה הפלא, אפילו שיותר ממיליארד שנה אבולוציה עבדה עליה, לא עובדת נורא מהר.

רון מילוא: אנחנו עדיין לא מבינים בדיוק למה, אנחנו חוקרים את זה, ואמרו, בוא ננסה לראות אם אפשר לשבור את המחסום מהירות הזה כדי לעשות יותר עם אותה כמות של משאבים.

רון מילוא: אז זה היה החלק הראשון, הרעיון הזה, וכדי לבוא ולנסות להתקדם איתו היינו צריכים לבוא ולמצוא איזשהי חיית מחמד, הם חשבו על כל מיני רעיונות איך לבוא ולעשות את זה, אני לא אספר לכם את כל הפרטים, עשו תחרות, אחד עשה את זה בראש, אחד עשה את זה במחשב, הגענו לאיזשהם הצעות.

רון מילוא: איך בודקים אותם - הלכנו לדבר הזה, זה חיידק קטן שאנחנו מאוד אוהבים לעבוד איתו במעבדה, קוראים לו אי קולי, ואפשר לבוא ולבדוק בו הרבה רעיונות.

רון מילוא: בין השאר את הרעיון שהם הגיעו אליו של איך אפשר לבוא ולקחת אוויר וכמו צמחים, לבוא ולהיות מסוגלים לייצר סוכר.

רון מילוא: הם באו ואמרו, יש בעיה קטנה, הדיאטה של החיידק הזה היא דומה קצת לדיאטה שלנו, הוא אוהב לבוא ולקחת סוכר ומזה הוא חי.

רון מילוא: אנחנו רוצים לבוא ובעצם להפוך לו את הדיאטה, לבוא ולראות אם אפשר לבוא ולשנות ולגרום לחיידק הזה לבוא ולקחת ולייצר סוכר.

רון מילוא: וזה כבר שאלה מעניינת, האם אפשר לשנות דיאטה בצורה כל כך דרמטית במעבדה.

רון מילוא: זה הדליק את הבחור הזה, ניב אנטונובסקי, שבדיוק הגיע למאסטר במעבדה, והוא הכוכב הגדול, אם תרצו, שנכנס עכשיו לעונה השנייה של המעבדה שלי.

רון מילוא: הוא אמר, אין שום סיכוי שזה הולך לעבוד ואני מוכן להקדיש שנה מהחיים שלי כדי לבוא ולהראות שהרעיון הזה של אהרן ואלעד, שעכשיו כבר בתור תיאורטיקנים חושבים קדימה על הפרוייקטים הבאים, הם בתיאוריה הגיעו לאיזשהי דרך לעשות את זה.

רון מילוא: אני רוצה להראות שאי אפשר לבוא ולעשות את זה.

רון מילוא: הוא בא ואמר משפט שאהבתי, הוא בא ואמר שבתיאוריה אין הבדל בין תיאוריה לבין מעשה אבל בתכלס יש.

רון מילוא: בשביל לבוא ולעשות את זה הוא היה צריך לצרף עוד אנשים, ראיתם שהוא היה קצת מדוכא בהתחלה, הוא ככה לבד נגד כולם.

רון מילוא: הוא חיבר, מצא עוד שני חבר'ה, את ליאור שבדיוק סיים מאסטר והתחיל דוקטורט במכון ויצמן ואת שירה עמרם, שבאה והצטרפה אלינו והם אמרו ביחד בוא נעשה פרוייקט של שינוי באמת קיצוני בדיאטה של החיידק לראות אם הוא יכול לבוא ולהתחיל לייצר סוכר מהאוויר.

רון מילוא: וזו הייתה הנבחרת, ליאור מומחה לבוא ולהדביק ולעשות כזה קופי פייסט בתוך ד.נ.א של חיידקים, שירה נהפכה להיות המומחית באיך לעשות אבולוציה כמו שאני אספר לכם קצת ויצאנו לדרך.

רון מילוא: היה צריך לבוא ולעשות הרבה דברים, אני לא אכנס לכל הפרטים, יש לי איזשהי שרשרת שלמה של איך שקורה מטבוליזם, כמו בכל דיאטה, היינו צריכים לבוא ולשנות את הדיאטה של החיידק, באנו ומחקנו לו כל מיני גנים, הכנסנו לו כל מיני דברים חדשים שבדרך כלל עובדים רק בצמחים וזה יהיה הבסיס כדי לבוא ולעשות את זה.

רון מילוא: וזה היה נראה כמו תכנית נהדרת שעבדה לנו ממש יפה בתיאוריה.

רון מילוא: התחלנו לעשות את הניסויים וזה היה כישלון גמור.

רון מילוא: ניסינו לבוא ולעשות את זה בבוקר, ניסינו לעשות את זה בערב, בתחילת חודש, כשהירח מלא, כשהירח ריק, כשהירח כחול, שום דבר לא עובד.

רון מילוא: עכשיו זה כבר אחרי שהוצאנו הרבה כסף של המשלם מיסים האירופאי, אחרי שהחבר'ה כבר, ניב כבר היה עמוק אחרי המאסטר, החליט שהוא מוכן גם להקדיש את הדוקטורט שלו כדי להמשיך לעבוד על זה הלאה.

רון מילוא: הבנו שאין ברירה, חייבים למצוא איזשהו פתרון.

רון מילוא: בעצם נתנו לחיידק את כל מה שהוא צריך כדי לעשות את זה אבל משום מה הוא עדיין לא היה סגור, משהו במוטיבציה לא היה מספיק.

רון מילוא: חשבנו מה יכול לבוא ולעזור לנו הלאה.

רון מילוא: ואז אמרנו, הכלי הכי חזק שקיים לביולוגיה זה האבולוציה, אותו דבר שהביא אותנו להיות מי שאנחנו היום, האם אנחנו יכולים לרתום את האבולוציה כדי לשכנע את החיידק הזה לעשות מה שצריך כדי שניב יוכל לגמור, במקרה הזה עכשיו דוקטורט, בצורה מכובדת.

רון מילוא: באנו ויצרנו בעצם איזשהי מערכת שבה אנחנו נותנים את כל המוטיבציה לחיידק כדי לבוא ולעשות את העניין הזה של לקבע פחמן.

רון מילוא: מה זה אומר?

רון מילוא: אמרנו, בוא ניקח מערכת ניסויית שבה נשים את החיידקים עם ממש ממש מעט סוכר, שרק יאפשר להם טיפה לחיות, נשים אותם בתוך מכשיר כזה עם מלא אנרגיה, מלא פחמן דו חמצני, אוויר, נותנים לו את כל מה שהוא רוצה.

רון מילוא: זה גם קצת סוג של מכונת עינויים בשביל החיידק כי הוא נורא נורא רעב, אבל נותנים לו את הגן עדן לידו שאם הוא רק יוכל לבוא ולעשות את הקיבוע פחמן הוא יוכל לגדול, להעמיד מלא מלא צאצאים.

רון מילוא: בדיוק מה שהאבולוציה טובה בלבוא ולעשות.

רון מילוא: והשאיפה היא שאחרי כמה חודשים הוא באמת יוכל לבוא ולעשות את מה שאנחנו רוצים.

רון מילוא: מה אתם אומרים זה הצליח?

רון מילוא: אני הייתי ממש סקפטי.

רון מילוא: אבל אחרי כמה חודשים קיבלנו תוצאה שהפתיעה את כולנו, ראינו שבעצם מתחילה להיות לנו גדילה גדולה של חיידקים והיינו צריכים לבוא ולראות האם זה באמת מה שאנחנו חושבים.

רון מילוא: אני הייתי סקפטי כי היו לי כל מיני רעיונות איך החיידק כמו האבולוציה הרבה פעמים יודעים לעבוד עלינו.

רון מילוא: אנחנו מתכננים לעשות דבר אחד אבל האבולוציה יודעת למצוא פתרון אחר.

רון מילוא: אמרנו, איך נוכל בסוף לבוא ולדעת אם זה אמיתי או לא.

רון מילוא: אתם יודעים, מדענים, מה שהם עושים, ברגע שהם מקבלים איזה תוצאה הם ישר רצים לספר לחבר'ה, על זה אנחנו נמדדים.

רון מילוא: אנחנו רוצים לבוא ולהעביר את הידע הלאה.

רון מילוא: אבל בתור מדענים אנחנו ממש מפחדים שנספר משהו לחבר'ה ויסתבר שהוא לא נכון.

רון מילוא: איך בדקנו את זה?

רון מילוא: באנו ולקחנו אוויר שאנחנו רוצים לצבוע אותו באיזשהו צבע כדי לראות אם באמת האוויר זה מה שבונה את החיידקים.

רון מילוא: יש דרך לעשות את זה, אפשר את הפחמן לבוא ולצבוע אותו במקום שיהיה פחמן רגיל, פחמן 12, לבוא ולסמן אותו עם צבע אחר של פחמן 13.

רון מילוא: עשינו את זה וגילינו שבעצם החיידק, כל המסה שלו, כל הגוף שלו, עכשיו נבנה מהאוויר, כמו צמחים.

רון מילוא: עכשיו, אחרי כל השנים, זה כבר היה משהו כמו חמש שנים אחרי שניב אמר שהוא מוכן להקדיש שנה כדי להראות שזה שטויות.

רון מילוא: עכשיו הוא באמת היה יכול לבוא ולחגוג, את הדברים האלה הוא יכול היה ללכת ולרוץ ולספר בעולם.

רון מילוא: היום הוא ממשיך לבוא ולספר על זה בהמשך הפוסט דוקטורט שהוא עושה בניו יורק וזה בעצם הייתה ההצלחה הגדולה.

רון מילוא: הוא לא עשה גם את זה כבר לבד, הצטרפו אליו לאורך הדרך להרפתקה הזו עוד אנשים וביחד הצלחנו לבוא ומצד אחד להתחבר לאמירה הזו שהאבולוציה היא יותר חכמה ממך אבל גם במעבדה שלי ראינו שאנחנו יכולים ללמוד כל מיני לקחים מהאבולוציה.

רון מילוא: שיעור אחד שאולי רלוונטי, אם לא לוועדת המדע והטכנולוגיה לוועדת כספים, למדנו מהאבולוציה איך לבוא ולאזן הכנסות והוצאות.

רון מילוא: מסתבר שהבעיה שזה לא עבד לנו קשורה לרמה המולקולרית של איך החיידק שהוא לוקח את האוויר ומכניס אותו פנימה הוא מייד הולך ומייצר איתו סוכר, זה כמו איזה חשבון בנק, שיש לך איזשהי כמות של ריבית שנכנסת מדיי חודש, אבל אם אתה מוציא יותר מדיי כסף עם הכספומט, מבזבז יותר מדיי כסף, אתה תבוא ותאבד את הקרן, לא תהיה לך ריבית, לא ייצא שום דבר.

רון מילוא: ראינו שבעצם כל המוטציות שקרו בכמה חודשים האלה שבאו והיו בתוך המכונה הזאת ועברו אבולוציה, אנחנו יכולים לראות כל שינוי ושינוי שחל שם, ולראות שהכל קשור לאיך החיידק מחליט לבזבז את הפחמן שלו וכל מיני תובנות לגבי זה.

רון מילוא: זה ככה בקצרה מה שרציתי לספר לכם.

רון מילוא: כל זה מוביל אותנו לחלק ממאמץ עולמי, אם תרצו, מרוץ שליחים עולמי, שקורה במאה ה-21, שלפי דעתי הוא האתגר הכי גדול, לא משנה מה יוחלט היום לגבי הממשלה הבאה או לגבי הכנסת הבאה, אתגר שאני מקווה שיהיה לכם זרעים של להיות שותפים בו, ואני אגיד שזה אתגר שהוא רלוונטי גם למדעי הרוח וגם למדעי החברה, אנחנו צריכים למצוא דרך לייצר יותר עם פחות, עם כמות אנשים שקיימת שרוצה לחיות טוב כמו שאנחנו חיים ובשביל זה אנחנו צריכים למצוא הרבה דרכים בעבודה שלנו במכון ויצמן איך לבוא ולייצר דלקים ירוקים, יותר מזון, איך אפשר לבוא ולעשות את זה.

רון מילוא: ובדרך אתם גם יכולים להיות שותפים להרפתקה כמו שמישהו אמר בסרטון נורא יפה על איך הכיף הגדול זה לא מה שאתם זוכים אלא ההרפתקאות שקורות בדרך והחברים שמכירים.

רון מילוא: אז זה החברים במעבדה נכון ללא מזמן ששותפים לזה, כולל כל מיני חבר'ה שהגיעו מארצות הברית ומאירופה כדי לבוא ולהיות חלק מהמבצע הזה.

רון מילוא: ושירה שהתחילה מלעשות אבולוציה, באמת מלהעביר את החיידקים שלנו מבחנה, מבחנה, כשעוד הייתה בתואר ראשון בפקולטה לחקלאות לידינו, הגיעה, עשתה מאסטר ובחתונה שלה יחד עם כל העובדים והעובדות החדשים במעבדה חגגה עם כולנו.

רון מילוא: נקווה שגם אתם תחגגו את זה שנכנסתם לחוברת הזאת ושזה יעשה לכם חשק לעשות עוד מחקר תמיד בעתיד.

רון מילוא: תודה רבה.

ליעד מודריק: תודה רבה לפרופסור רון מילוא ונודה גם לחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד של הכנסת שהצטרפה אלינו.

ליעד מודריק: עתה נעבור לחלקו השני של האירוע שאני בטוחה שכולכם מחכים לו, לטקס הענקת הפרסים לזוכים בתחרות המדענים והמפתחים הצעירים לישראל הנערך זו השנה ה-21.

ליעד מודריק: את התחרות מנהל מוזיאון המדע על שם בלומפילד ירושלים והיא חלק מתכניות האיחוד האירופי לעידוד הקשר ושיתוף הפעולה בין מדענים צעירים באירופה וחלק מתחרות אינטל אייסף העולמית הנערכת בארצות הברית.

ליעד מודריק: האקדמיה הלאומית למדעים בראשות הפרופסור נילי כהן שותפה לתחרות.

ליעד מודריק: ארבעה משופטי התחרות השנה הם חברים באקדמיה הצעירה למדעים.

ליעד מודריק: מנהל התקשוב, הטכנולוגיה ומערכות המידע במשרד החינוך שותף אף הוא לתחרות ותומך בה מיומה הראשון.

ליעד מודריק: תודה מיוחדת למשרד החינוך על התמיכה המתמשכת הזו והחל מהשנה שעברה תומכת בתחרות גם קרן משפחת גורן מונטי פררי מאיטליה באמצעות הקרן לירושלים, תודה רבה.

ליעד מודריק: אבל לפני שנעבור לטקס הענקת הפרסים יש לי עונג מיוחד וכבוד להזמין את נציגת המדענים הצעירים, שיר שגיא, לומר את דבר.

ליעד מודריק: וזה עונג מיוחד, אני הופתעתי לגלות את השם שלה כשקיבלתי את רשימת הדוברים מכוון ששיר עושה אצלי במעבדה פרוייקט, היא הצטרפה למעבדה שלי באוניברסיטת תל אביב בתחילת השנה, פרוייקט שבו היא מנסה להבין את הבסיס המוחי של עיבוד מודע ולא מודע.

ליעד מודריק: אז שיר, שמחה גדולה, בבקשה.

שיר שגיא: שלום רב, וכמו שליעד אמרה, אני שיר, אני בת 16 מבית יצחק ותלמידת כיתה י"ב בקריית החינוך על שם דוד בן גוריון בעמק חפר.

שיר שגיא: את עבודת המחקר שלי אני ביצעתי במסגרת תכנית אלפא במכון ויצמן בנושא השפעה של גורמים מרחביים על הייצוג המוחי של הסביבה.

שיר שגיא: כאן זה המקום להודות לד"ר נימרבאום סלנט, ראש תכנית אלפא במכון ויצמן, לד"ר יניב זיו ראש המעבדה, לד"ר אלון רובין שהנחה אותי בעבודה.

שיר שגיא: לכל אחת ואחד מאתנו יש את האנשים שבזכותם הם פה, ולכן בשם כולנו אני רוצה להודות לכל המנחים ולכל הרכזים שאפשרו לנו לעשות צעדים ראשוניים בעולם המדע והטכנולוגיה.

שיר שגיא: ולמשפחות שתמכו בנו לאורך כל הדרך.

שיר שגיא: עבודת הגמר היוותה עבורי, ואני בטוחה שאני ממש לא היחידה שמרגישה כך, הזדמנות ייחודית להחשף לעולם חדש ולהתנסות במחקר מדעי בליווי חוקרים מהשורה הראשונה, חוויה שהייתה מיוחדת ומצמיחה.

שיר שגיא: כבר ביום המיונים הראשון נחשפנו לכמה מהאספקטים המוצלחים של התחרות.

שיר שגיא: התלמידים המגוונים שלוקחים בה חלק, ההזדמנות להציג את המחקר או הפיתוח הטכנולוגי שעבדנו עליו לפני מומחים וליווי צמוד שכל אחת ואחד מאתנו מקבלים.

שיר שגיא: בין הודעת המעבר לשלב הגמר לבין שלושת הימים המשמעותיים האלו קיבלנו ליווי צמוד הן מטעם התחרות והן מטעם מנחה שצוות לכל אחד מאתנו שעזר לנו בכתיבת התקציר, הכנת הפוסטר והתכוננות להצגת הפרוייקט או העבודה.

שיר שגיא: ויטלי לרנר, המנחה שלי מטעם התחרות, תודה לך ותודה לכל המנחים שנרתמו להכין אותנו בצורה הטובה ביותר.

שיר שגיא: כשהגעתי לירושלים ביום ראשון לאחר לילה עם מעט שינה, מצויידת בבגדים רשמיים והרבה חששות, לא ידעתי למה לצפות.

שיר שגיא: אחרי שהגעתי וראיתי את העמדה שלי עם פוסטר, חולצה ותג שם, הבנתי שזה באמת קורה.

שיר שגיא: כלומר, נלחצתי אפילו יותר.

שיר שגיא: עם זאת, במהרה נרגעתי לאחר שיחה והיכרות עם האנשים המדהימים ומפגש עם חבריי לתחרות.

שיר שגיא: אני מתרגשת לעמוד כאן

שיר שגיא: בפניכם ולסכם שלושה ימים שעברו ברגע ועם זאת היו משמעותיים כמו חודש שלם.

שיר שגיא: שלושה ימים בהם רכשתי חברים חדשים מכל הארץ, שלושה ימים של חוויות חדשות והתנסויות מרגשות.

שיר שגיא: התחרות הייתה יציאה מהשגרה וטעימה מהחוויות הנוספות שעיסוק במדע יכול לזמן לנו בין אם הן אינטלקטואליות או חברתיות.

שיר שגיא: אני מאמינה שזהו צעד ראשון עבור רבים מאתנו במסע שבתקווה נמשיך עוד שנים רבות.

שיר שגיא: לפני שאני מסיימת רצינו לומר תודה, תודה לצוות השופטים בראשותו של פרופסור חנוך גוטפרויד והמנהל האקדמי, פרופסור גדי גלזר.

שיר שגיא: תודה למוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים ולרוני בן חיים וקרין לוי שמנהלות את התחרות ולצוות המוזיאון שהיה האמא ואבא שלנו בשלושה הימים האלה, גוני ורומן שדאגו לכל מחסורנו.

שיר שגיא: תודה לתומכים, משרד החינוך וקרן גורן מונטי פררי באמצעות הקרן לירושלים, האקדמיה הלאומית למדעים, חברת אינטל וכל מי ששותף לדרך, תכניות אלפא וקדם עתידים.

שיר שגיא: ולכל החברים שרכשתי פה, שבלעדיהם זה לא היה אותו הדבר, אני מקווה שנשמור על קשר משמעותי.

שיר שגיא: אז שיהיה לכולנו בהצלחה.

ליעד מודריק: תודה רבה לשיר.

ליעד מודריק: וכעת לטקס הענקת הפרסים לזוכים אני מתכבדת להזמין לשולחן הנשיאות את יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת אורי מקלב, את גברת מיכאלה גורן מונטי, נציגת הקרן המשפחתית גורן מונטי פררי שתורמת לתחרות, את נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים פרופסור נילי כהן, את נציג מנהל תקשוב, טכנולוגיה ומערכות מידע במשרד החינוך, מר יגאל דור, את נציג האיחוד האירופי בישראל מר מארק גלאגר, את הנספח המדעי בשגרירות גרמניה בישראל מר כריסטיאן יורגן.

ליעד מודריק: את טקס הענקת הפרסים לזוכים ינחה פרופסור חנוך גוטפרויד, יושב ראש חבר השופטים של התחרות.

ליעד מודריק: פרופסור גוטפרויד, בבקשה.

חנוך גוטפרויד: שלום לכולכם.

חנוך גוטפרויד: היות והמתח גובר אני אחסוך זמן ולא אציין בשמם את אף אחד מן האנשים המכובדים שיושבים כאן כי בחלק הזה המכובדים הם אלה שיושבים כאן באמצע מהשורה השלישית ועד השורה השמינית, 57 התלמידים והתלמידות שיושבים כאן שהגישו 40 עבודות מחקר לתחרות השנה, הם גם הזוכים בתחרות המדענים הצעירים 2018.

חנוך גוטפרויד: ואני לא הראשון שאומר את זה אבל אני גם אגיד לכם מדוע.

חנוך גוטפרויד: מפני שלתחרות הזאת הוגשו 232 עבודות מחקר ביניהן עבודות טובות מאוד, ביניהן כאלה שאפילו משתוות ברמתן לעבודות שבסופו של דבר נכנסו לגמר.

חנוך גוטפרויד: צוות האנשים שעסק במיון העבודות והיה צריך להחליט איזה בסופו של דבר תגענה לכאן התמודד עם משימה מאוד קשה.

חנוך גוטפרויד: 26 השופטים ששפטו את 40 העבודות אתמול התמודדו עם משימה קשה עוד יותר.

חנוך גוטפרויד: כל שנה אני אומר שזהו היום המרתק ביותר בשנה בשבילי, זהו גם היום הקשה ביותר בשנה בשבילי מפני שבסופו של דבר אנחנו צריכים להחליט מבין העבודות האלה למי נעניק ציונים לשבח ולמי נעניק פרס ראשון, פרס שני, פרס שלישי וכך הלאה.

חנוך גוטפרויד: והמשימה היא קשה וכל שנה אני אומר אפילו פעמיים כל שנה, בבוקר ואחרי הצהריים, שיש הרבה מתחרים באולימפיאדה אבל בסופו של דבר בפודיום יש שם שלוש מדרגות.

חנוך גוטפרויד: אנחנו יותר נדיבים מאנשי האולימפיאדה כי אנחנו את הפרסים, הראשון, שני, שלישי, מחלקים בין יותר מאחד, אנחנו נותנים ציונים לשבח.

חנוך גוטפרויד: ובכל זאת, בין 40 העבודות ששפטנו אתמול יש מגוון שמכסה את כל התחומים של החקר ושל הדעת.

חנוך גוטפרויד: יש שם עבודות במדעי הרוח וחברה, יש עבודות במדעי החיים ורפואה, יש עבודות בחקר הסביבה, במדעים מדוייקים, יש השנה מספר ניכר של עבודות בטכנולוגיה וביניהם מספר ניכר שוב של עבודות בהנדסה רפואית.

חנוך גוטפרויד: בשיפוט העבודות האלה אנחנו נעזרים במהנדסים, מדענים וחוקרים מחברת אינטל.

חנוך גוטפרויד: ההשוואה בין תחומים שונים היא גם כן קשה.

חנוך גוטפרויד: בסופו של דבר אנחנו מגיעים להחלטה אחרי דיונים של יום משמונה בבוקר עד החשכה.

חנוך גוטפרויד: ואני אספר לכם היום מה בסופו של דבר הצוות הזה החליט שמורכב מחוקרים בכל התחומים אחרי התלבטויות רבות.

חנוך גוטפרויד: בסופו של דבר אנחנו מחפשים, אתם אומרים שאולי קשה לדרוש מה שאנחנו מבקשים מתלמידים בגיל הזה ובשלב הזה של החיים, אנחנו מחפשים בכל תחום עבודה שעומדת במתודולוגיה המיוחדת לתחום והיא מיוחדת לכל דבר.

חנוך גוטפרויד: אנחנו מחפשים עבודה עצמאית, אנחנו מחפשים קורטוב של חדשנות ומקוריות, אנחנו מחפשים כתיבה בוגרת ומאוד מוקפדת.

חנוך גוטפרויד: אנחנו מחפשים גם הצגה בעל פה שמעידה על הבנה מאוד רחבה של התחום.

חנוך גוטפרויד: ואנחנו מוצאים כאלה והרבה מאוד מן העבודות שאנחנו ציינו הן עבודות ברמה של עבודות מוסמך באוניברסיטה כבר.

חנוך גוטפרויד: כך שבאמת יש במה להתברך.

חנוך גוטפרויד: מה שאני אעשה עכשיו, אני אלמד אתכם קצת מדע, אני אתחיל בעבודות בציונים לשבח.

חנוך גוטפרויד: אנחנו החלטנו לציין לשבח שמונה עבודות.

חנוך גוטפרויד: אנחנו אחר כך נחלק פרסים, פרס שלישי, פרס שני, פרס ראשון וכך הלאה.

חנוך גוטפרויד: על כל אחת מן העבודות האלה אני אתן לכם הרצאה.

חנוך גוטפרויד: כך שיש לנו מדע.

חנוך גוטפרויד: מה שאני אעשה כך.

חנוך גוטפרויד: ברגע שהשם יושמע אז התלמידה או התלמיד ואם זה שניים או שלושה לעבודה יתחילו לטייל אל הבמה ויעמדו פעם כאן עד שאני אסיים כדי לחסוך זמן ואז ניתן תעודות ואז נלחץ ידיים ונעבור הלאה.

חנוך גוטפרויד: אז אני מתחיל ואתם גם תתרשמו מהשונות העצומה של הנושאים, השיטות והדברים שהיום מרכיבים את תחום הידע האנושי.

חנוך גוטפרויד: העבודה הראשונה היא דווקא במדעי הרוח.

חנוך גוטפרויד: בתקופה שבין המאה השישית והשלישית לפני הספירה, בהיסטוריה של צין, שהיא תקופת 100 האסכולות, המצטיין בשיח מדיני ופילוסופי שבמרכזו מושג הדאו.

חנוך גוטפרויד: אבישי אלה, תלמיד התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים, זכה בצל"ש על עבודתו "דאו בתקופת המלחמות הלוחמות, התועלת שבחוסר התועלת".

חנוך גוטפרויד: ומושג הדאו פירושו הדרך המוסרית ואבישי תיאר בעבודתו את הקשרים בין המרכיבים השונים של דאו, העבודה כתובה ברמה גבוהה, יש בה דיון מעמיק וחדשנות מירבית במרכיבים המטאפיסיים, הלשוניים והמיסטיים, הפוליטיים של התקופה.

חנוך גוטפרויד: המערכת הקרדיו וסקולרית שלנו חשופה לכל מיני סיכונים ואחת מהן היא הצטברות שומנים באזורים שונים בעורק.

חנוך גוטפרויד: אביב אזולאי ומיכל לוי מבית ספר הרב תחומי למצויינות ומנהיגות חברתית נהריה ובית הספר הרב תחומי עמל רבין למדעים ואמנויות והן מתכנית קדם עתידים.

חנוך גוטפרויד: העבודה שלהן "טיפול מכאני לשומן רגיש בפוטנציאל קרע" ובכן אותן הצטברויות שומן שמכוסות בשכבות דקות של תאים יכולות לגרום לקרע, יכולות להתפרץ לתוך העוקר, יכולות ליצור קרישים שיכולים להגיע ללב ולגרום להתקף לב ואפילו למוות.

חנוך גוטפרויד: ויש טיפול תרופתי, לא הכי יעיל, והם מציעים טיפול מכאני, הם מציעים טיפול שלמעשה דומה להשתלה של איזשהו קטטר לתוך העורק, שאיבת השומן והעבודה, ההצעה שלהם, מתוארת בעבודה מדעית סולידית שכתובה מאוד יפה.

חנוך גוטפרויד: על הרעיון ועל תיאור שלו ועל המחקר שהם עשו כדי לבסס אותו החלטנו לתת להם צל"ש.

חנוך גוטפרויד: ואני עובר לציון לשבח השלישי ואתם יודעים שיש לנו ככל שאנחנו מתבגרים, לא רק לנשים, גם לגברים, תופעה של בריחת סידן, מה שנקרא אוסטאופורוזיס.

חנוך גוטפרויד: אילון גולדברג ואביגיל גיל מאורט גרינברג קרית טבעון, זכו בצל"ש על עבודתם, פתרון חדשני לטיפול ומניעת אוסטאופורוזיס.

חנוך גוטפרויד: וכמובן, האוסטואופורוזיס מה הוא גורם, הוא גורם לירידת מסת העצם, לסיכון גבוה לשרירים והטיפול התרופתי הקיים אינו יעיל ביותר והם מציעים טיפול חדשני המבוסס על אפקט פיזיקלי שנקרא האפקט הפיזו אלקטרי.

חנוך גוטפרויד: האפקט הפיזו אלקטרי אומר שאם אתם לוחצים חומרים מסוימים, יש גבישים כאלה, גם בעצם זה קורה, אם אתם לוחצים נוצר זרם חשמלי כתוצאה מהלחץ.

חנוך גוטפרויד: זרם חשמלי מגרה תאים שמעודדים הווצרות מסת עצם וזה עוזר למנוע את גריעת המסה.

חנוך גוטפרויד: והם מציעים לשים למשל על זרוע איזשהו שרוול שילחץ בצורה מדודה, מבוקרת, על העצם וכך לעזור למנוע את האוסטאופורוזיס.

חנוך גוטפרויד: הרעיון הוא מעניין, חדשני, הם גם בנו את ההתקן הזה ואני מקווה שיצליחו לעשות מזה גם איזשהו מוצר פעם.

חנוך גוטפרויד: הצל"ש השלישי, ואנחנו עוברים מנושא לנושא, אתם שמעתם על תופעת הורטיגו, פחד גבהים.

חנוך גוטפרויד: בין תופעות הורטיגו אחת השכיחות היא אותה תופעת ורטיגו שבה מקבלים התקפים פתאומיים של סחרור חריף.

חנוך גוטפרויד: מי שהציע פתרון מעניין לזה, אולי חדשני, מאוד מועיל, הם אלון דולב, גל רינות ועודד שמואלי מבית הספר בית חינוך על שם רבין תל מונד.

חנוך גוטפרויד: ומה הבעיה?

חנוך גוטפרויד: ברגע שזה קורה צריך להביא רופא או צריך להביא פיזיותראפיסט שידריך את המטופל בכל מיני תנועות ונדנודי צוואר כדי לצאת ממצב הסחרור.

חנוך גוטפרויד: מחכים לרופא לפעמים הרבה זמן, בינתיים יכולים לקרות דברים קשים, בכל מקרה האיש או האישה לא יכולים לתפקד.

חנוך גוטפרויד: מה שהם מציעים זה להשתמש במערכת בטכנולוגיה קיימת של מציאות מדומה שמחברת לטלפון הנייד והיא מדריכה את האיש שלוקה בתסמונת הזאת באותם תמרוני ראש הדרושים וזה מאפשר את הטיפול בכל זמן, בכל מקום, ומתברר שהוא גם טיפול מדוייק יותר.

חנוך גוטפרויד: ועל זה מגיע להם באמת ציון לשבח.

חנוך גוטפרויד: אומרים שהמתמטיקה היא מלכת המדעים וגם שפחתם בגלל השימושים הרבים שבה.

חנוך גוטפרויד: מאוד קשה בגיל הזה לעשות משהו מקורי במתמטיקה.

חנוך גוטפרויד: אנחנו התרשמנו מעבודה מסויימת שדנה בקומבינטוריקה של גופי מתמטיים שנקראים פיאונים קמורים שהדפנות שלהם הם משולשים וזהו ענף עמוק ומפותח של הקומבינטוריקה.

חנוך גוטפרויד: חלק ניכר מן התוצאות שלו התקבלו במשך כמה עשורים על ידי מתמטיקאים ישראלים בולטים.

חנוך גוטפרויד: אליעזר פיקר מאורט גבעת רם על שם יוסף חרמץ בירושלים כתב עבודה על משפט החסם התחתון עבור פיאונים סימפליציאלים.

חנוך גוטפרויד: אלה הם אותם הגופים שתיארתי קודם.

חנוך גוטפרויד: היקף העבודה מאוד מרשים, התלמיד מגלה בקיאות והבנה בהרבה מאוד צדדים של הקומבינטוריקה ואינטואיציה גיאומטרית רב מימדית מעולה.

חנוך גוטפרויד: יש בעבודה ניתוח בעיות פתוחות והצגת שאלות חדשות, יש בו פרק מקורי ומעניין המעיד על יכולת גבוהה של חשיבה עצמית ועל כך אנחנו מעניקים לו ציון לשבח.

חנוך גוטפרויד: אולי מה שאני אגיד עכשיו גם ידבר אישית להרבה מכם מפני שמתברר שהרבה מאוד אנשים באוכלוסייה הבוגרת סובלים מנדודי שינה.

חנוך גוטפרויד: ויש כ-15% מהאוכלוסייה בישראל אפילו סובלים מנדודי שינה חריפים מאוד, תסמונת שנקראת אינסומניה.

חנוך גוטפרויד: הטיפול הקיים בכדורים הוא ממכר.

חנוך גוטפרויד: התלמידים יובל בזק, עומר נולמן ושיר נראון מבית הספר בית חינוך על שם רבין תל מונד הציעו מערכת ביתית לניטור וטיפול באינסומניה.

חנוך גוטפרויד: שלושתם יסעו לתחרות אינטל, אייסף בפיטסבורג במאי בפנסילבניה.

חנוך גוטפרויד: הם הציעו מערכת ביתית לניטור וטיפול באינסומניה שמבוססת על אפקט, על טכנולוגיה קיימת שנקראת איזשהי טכנולוגיה בינוראלית שמשמיעה במיטת הישן או המתמודד עם חוסר שינה לשתי אוזניים של הצלילים בתדירויות שונות, המוח מתרגם את זה לאיזשהו צירוף של שני הצלילים האלה שמשפיע על קצב פעילות המוח ומאפשר שינה ערבה ומתוקה.

חנוך גוטפרויד: ועל כך אנחנו מעניקים לשלושתם את התעודה על צל"ש.

חנוך גוטפרויד: ושוב תופעה שנוגעת לאוכלוסייה רבה – קרוב ל-10% מן הנשים בתקופת הפוריות סובלות באופן חמור מתסמינים רגשיים ופיזיולוגיים בימים שקודמים לקבלת הווסת.

חנוך גוטפרויד: התופעה הזאת באנגלית נקראת Premenstrual Dysphoric Disorder.

חנוך גוטפרויד: התלמידה שחרית פידלר ממדרשיית הרטמן לבנות בירושלים מתכנית אלפא כתבה עבודה שאני תיכף אתאר אותה, רק אומר לכם ששחרית תיסע למחנה מחקר בגרמניה.

חנוך גוטפרויד: מה ששחרית עשתה, מטרת העבודה, היא להבין את הקשר בין התופעה ההורמונלית, מינית הזאת ובין פעילות המוח והיא בעזרת סריקות של punctual MRI בשלבים שונים של המחזור החודשי חקרה כישורים תפקודיים בין אזורים שונים במוח.

חנוך גוטפרויד: היא עשתה מחקר סטטיסטי מאוד מרשים, מאוד מקפיד, בהשוואה בין קבוצות שונות והעבודה שלה כתובה באופן מאוד בשל והחלטנו להעניק לה ציון לשבח על כך.

חנוך גוטפרויד: והעבודה האחרונה שהחלטנו לציין לשבח קשורה לאחד הכלים הדיאגנוסטיים החשובים, הלא פולשניים ברפואה וזה MRI התעודה המגנטית הגרעינית.

חנוך גוטפרויד: כרמל הרפז מבית ספר אורט בנימינה ומתכנית אלפא כתבה עבודה, השם קצת קשה להבנה, מיד אסביר לכם מה מסתתר מאחרי השם, "שחזור עוצמת הגרדיאנטים המגנטיים ב-MRI על ידי ניתוח גלי קול".

חנוך גוטפרויד: גם כרמל תסע למחנה המדעי בגרמניה.

חנוך גוטפרויד: ובכן, הצילום MRI נותן לנו תמונה מאוד חדה של האזורים הנסרקים.

חנוך גוטפרויד: החדות הזאת של התמונה תלויה בכיול מאוד מדוייק של עבודת המכשיר.

חנוך גוטפרויד: והכיול הזה איננו עמיד בפני כל מיני הפרעות חיצוניות, הוא משתנה ומתקלקל עם הזמן, הוא מתקלקל עם כל מיני זעזועים מכניים וכל הזמן צריך לכייל מחדש.

חנוך גוטפרויד: מה שעשתה כרמל, היא הציעה שיטה איך לכייל אותו בעזרת אותם צלילים אקוסטיים שנפלטים מן הסלילים האלקטרומגנטיים שמקיפים את האזור שבו יושב הנבדק והם יוצרים את השדה המגנטי ההכרחי לעשות את התהודה אבל הם גם מפיקים גלי קול.

חנוך גוטפרויד: ובשימוש בהם, שימוש מתוחכם ואלגוריתם מתוחכם שהיא פיתחה וכתבה היא הציעה איך לכייל אותו וכל מי שדיבר איתה התרשם.

חנוך גוטפרויד: הנושא הוא מאוד מורכב, מאוד קשה, זו טכנולוגיה מורכבת, אני לא מדבר כבר על הפיזיקה שהיא בעייתית, אבל הטכנולוגיה מאוד מורכבת.

חנוך גוטפרויד: אנחנו התרשמנו שהיא מאוד מבינה מה היא עושה.

חנוך גוטפרויד: כל אחד מהצל"שים גם יקבל תעודה של 500 ₪ לרכישת ספרים.

חנוך גוטפרויד: עכשיו אני עובר לחלוקת הפרסים.

חנוך גוטפרויד: ויש לנו פרס אחד מיוחד והוא פרס שניתן על עבודה יצירתית לזכרו של נעם כנפו.

חנוך גוטפרויד: ומשפחת כנפו נמצאת איפשהו באולם ואני מבקש אותם להעניק את הפרס כאשר אני אכריז.

חנוך גוטפרויד: אריאל כנפו הוא גם, כבר שנים רבות, אחד השופטים בתחרות.

חנוך גוטפרויד: העבודה שבחרנו היא באמת עבודה יצירתית.

חנוך גוטפרויד: היא נוגעת לאיזשהו אפקט פסיכולינגוויסטי אפשר לומר, שנקרא בעברית הטרמה, באנגלית priming, והוא אומר שאם אנחנו חשופים לאיזשהו גירוי מסוים, לאיזשהו אירוע, זה נותן איזשהי התניה איך אנחנו נגיב מיד אחר כך.

חנוך גוטפרויד: והתלמיד יהל כספי, תלמיד התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים כתב על כך עבודה.

חנוך גוטפרויד: ומה שהוא עשה את הדבר הבא: הוא השמיע ל-35 נבדקים, השמיע להם משפטים במבנים מיוחדים, מבנה פעיל, מבנה סביל ועוד מבנה.

חנוך גוטפרויד: ההשערה היא ש-priming ייעשה על ידי משפט, מבנה משפט נכון אבל נדיר.

חנוך גוטפרויד: סביל הוא נדיר.

חנוך גוטפרויד: אחרי זה נותנים לאנשים האלה לתאר תמונה.

חנוך גוטפרויד: ומתברר שבתיאור התמונה הם משתמשים יותר מן הרגיל, יותר מתנאים אחרים, במשפטים במבנה סביל ולא במבנים אחרים.

חנוך גוטפרויד: יהל עשה מזה עבודת מחקר מאוד יסודית, השופטת שהיא מומחית לבלשנות חשבה שזאת עבודה מצטיינת במיוחד בכל הקריטריונים של מחקר מדעי וגם הראה שהתופעה הזאת של הטרמה פסיכולינגוויסטית היא תופעה הרבה יותר רחבה וישנם גורמים נוספים מאשר משפט כזה, תכנים של התמונה ודברים אחרים.

חנוך גוטפרויד: ואנחנו באמת התרשמנו שמדובר פה בעבודה יצירתית יוצאת דופן.

חנוך גוטפרויד: הפרס הוא 3000 ₪ ללימודים אקדמיים בארץ.

חנוך גוטפרויד: ויהל, אתה תסע למחנה לתלמידים מצטיינים בשוויצריה.

חנוך גוטפרויד: אתם יודעים שלאחרונה מדברים הרבה על תאי לחץ, על תא לחץ.

חנוך גוטפרויד: תא לחץ איזשהו כלי, שיטה, לשיפור קוגניטבי בתהליכי הזדקנות, לטיפול בשלבים ראשוניים של מחלת אלצהיימר.

חנוך גוטפרויד: השהייה בתא לחץ אמורה לשפר את זה, באיכילוב יש תא לחץ וכו'.

חנוך גוטפרויד: דנה בן טל, תלמידת כפר הנוער מאיר שפיה מתכנית אלפא זכתה בפרס שלישי, אחד משלושת הפרסים, על עבודתה על יעילות מוגברת של מנגנוני תיקון נזקי ד.נ.א באצטרוציטים שנחשפו לחמצן בריכוז גבוה.

חנוך גוטפרויד: עכשיו אגיד לכם מה זה.

חנוך גוטפרויד: קודם כל אגיד לכם שדנה תייצג את ישראל בתחרות האיחוד האירופי בדבלין.

חנוך גוטפרויד: אבל אני מזהיר אותך, דנה, את כבר שמעת כמה התחרות היא תחרותית באמת שם.

חנוך גוטפרויד: מה שדנה עשתה, היא בדקה מערכת מודל של תרביות של אסטרוציטים שזה חלק מן התאים במערכת העצבים, היא בדקה אם שהייה של תרביות תאים כאלה בריכוזי חמצן שונים, יותר נמוכים, יותר גבוהים, הדמייה של תא לחץ כזה, משפרת תיקון של נזקי ד.נ.א אשר משקפים ירידה בפונקצייה של תאים, והתשובה היא חיובית.

חנוך גוטפרויד: וזאת עבודה מאוד יסודית.

חנוך גוטפרויד: ועל כך היא קיבלה אחד משלושת הפרסים השלישיים שאנחנו מעניקים היום.

חנוך גוטפרויד: ועכשיו אנחנו עוברים לעוד פרס שלישי.

חנוך גוטפרויד: יש לנו עבודה בביולוגיה מולקולרית, עבודה על תאי גזע פלוריפוטנטיים שפירושו כאלה שיכולים להתמיין לתאים שונים.

חנוך גוטפרויד: ולב סיטון, שכבר עומד פה על הבמה, מאורט גבעצת רם בירושלים כתב על זה את העבודה והוא ייצג את ישראל בתחרות אינטל אייסף בפיטסבורג, פנסילבניה.

חנוך גוטפרויד: בתאים האלה ישנם שני כרומוזמי x, זאת אומרת כרומוזומים נקביים שאחד מהם בדרך כלל עובר השתקה, הגנים שעליו לא פעילים.

חנוך גוטפרויד: ובשיטות של ביואינפורמטיקה ניתן לזהות איזה גנים המצויים על הכרומוזומים פעילים.

חנוך גוטפרויד: מה שלב הצליח לעשות בעבודה שלו הוא לעקוב אחרי השתנות מצב ההשתקה של הגנים האלה.

חנוך גוטפרויד: ממצאיו המפתיעים מראים השתנות של מידת ההשתקה לאורך זמן, התרבית, וכן מראים שלעתים ההשתקה היא חלקית.

חנוך גוטפרויד: ממצאים אלה יכולים להוסיף הבנה לפוטנציאל של תאי גזע שהם כל כך חשובים בביולוגיה המולקולרית המודרנית ברפואה המודרנית.

חנוך גוטפרויד: עכשיו אני עובר לעוד פרס שלישי, הוא דן שוב בחולים, הפעם בחולים משותקים כמו למשל חולי ניוון שרירים או ALS.

חנוך גוטפרויד: האנשים האלה מתקשרים על ידי הקלדת מילים ומשפטים.

חנוך גוטפרויד: והיום בשיטה הקיימת הם מקלידים אות אחרי אות וזה לוקח הרבה מאוד זמן.

חנוך גוטפרויד: הם מחוברים למכשיר EEG והחולים מסתכלים על מסך עם אותיות, מתרכזים באות מסוימת אותה הם רוצים להקליד, הממשק מסיק מהבהוב האותיות בטבלה המוצגת איזה אות החולה רוצה להקליד ומקליד אותה.

חנוך גוטפרויד: מיכאל קינן מבית הספר התורני על שם הימל פארד בירושלים מתכנית אלפא כתב עבודה שבה הוא מחליף את השיטה הזאת של הקלדת אות אות בהקלדת מילה מילה.

חנוך גוטפרויד: עכשיו זה לא דבר כל כך פשוט כי יש הרבה יותר מילים אז פה יש איזשהי עבודה של חיזוי מילים, של חיזוי מילים סטטיסטי, של תדירות מילים בשפה, של תחביר של משפטים.

חנוך גוטפרויד: האלגוריתם שהוא כתב הוא מאוד מתוחכם והוא מראה שהקלדה של שני משפטים רצופים בשיטה שהוא מציע, הזמן שזה לוקח קטן בפקטור של שתיים.

חנוך גוטפרויד: וזה הרבה מאוד.

חנוך גוטפרויד: תחשבו, מ-20 דקות של להקליד שני משפטים ל-10 דקות של להקליד שני משפטים, זה הישג גדול.

חנוך גוטפרויד: מיכאל אתה רוצה לנסוע לגרמניה?

חנוך גוטפרויד: כל תלמיד שזכה בפרס שלישי יקבל 5000 ₪ ללימודים אקדמיים בארץ.

חנוך גוטפרויד: ואני עובר עכשיו לנושא קצת שונה, בפרס השני, גם פרס שני החלטנו להעניק לשלוש עבודות.

חנוך גוטפרויד: וישנה עבודה מקורית במיוחד מצאנו שהיא עבודה במדעי הרוח שבה התלמידה נעמי ברונר חקרה את השינויים בתפיסה של האישה מן האוריינט באנגליה במאה ה-17 וה-19.

חנוך גוטפרויד: כלומר, לפני הזמן האימפריאלי של אנגליה ובזמן האימפריאלי של אנגליה.

חנוך גוטפרויד: נעמי היא מהתיכון הישראלי למדעים ואמנות בירושלים.

חנוך גוטפרויד: ומה היא עשתה, איך היא עשתה את זה?

חנוך גוטפרויד: היא צירפה פה מחקר ספרותי עם מחקר של שינוי תפיסות היסטוריות.

חנוך גוטפרויד: המחקר הספרותי שהיא עשתה הוא בדיקה של הביטויים וההתחייסות למלכה קליאופטרה ביצירות ספרותיות קנוניות באנגליה במאה ה-17 ובמאה ה-19 והסיקה מזה מסקנות מעניינות שתומכות ונתמכות על ידי התפתחויות היסטוריות.

חנוך גוטפרויד: ואנחנו, השופטים שבאמת מתמצאים בדברים האלה, התרשמו מאוד מאיכות הכתיבה, מרמת ההצגה.

חנוך גוטפרויד: נעמי, את רוצה לנסוע לדבלין?

חנוך גוטפרויד: עכשיו אני עובר לנושא מאוד חשוב בטכנולוגיה ואנחנו בחיי היום יום כמעט בכל מה שאנחנו עושים אנחנו תלויים בכל מיני התקנים זעירים, התקנים אלקטרוניים זעירים ובכל התקן כזה ישנו מעגל של רכיבים חשמליים וביניהם ישנם מוליכים חשמליים ואת המעגלים האלה עד עכשיו עשו בשיטות דיי יקרות של ליטוגרפיה.

חנוך גוטפרויד: ובזמן האחרון, בשנים האחרונות עברו לשיטות הדפסה והדפסה בעזרת דיו כסף.

חנוך גוטפרויד: וכסף זה סיפור יקר.

חנוך גוטפרויד: וישנה עכשיו מגמה ואתגר להחליף את זה בדיו נחושת.

חנוך גוטפרויד: מיד אסביר לכם מה הבעיה אבל קודם אני רוצה את הלל שוחט מהתיכון שליד האוניברסיטה מתכנית אלפא, והוא השתלב בקבוצה במעבדה באוניברסיטה העברית שעובדת על פיתוח דיו מבוסס נחושת להדפסת אלקטרוניקה ויש שם קושי לא קטן מפני שהדיו מורכב מננו חלקיקים של נחושת והם מומסים באיזשהו קומפלקס ומדפיסים בדרך כלל את הקומפלקס הזה אבל בין החלקיקים אז אין מגע, הם לא נוגעים, אז זה לא מוליך.

חנוך גוטפרויד: אז יש כל מיני שיטות עיבוד איך אחרי שזה מודפס מנתבים את הדבר המיותר ולוחצים קצת.

חנוך גוטפרויד: מה שהלל עושה ותרם בזה גם עבודה מקורית זה לעשות את העיבוד הזה ולהבטיח שיהיה מגע בין חלקיקי הנחושת עוד לפני ההדפסה.

חנוך גוטפרויד: והדבר הוא אתגר טכנולוגי למרות שהוא עובד בקבוצה במעבדה כל מי שדיבר איתו וכל מי שבחן אותו התרשם שהייתה לו תרומה עצמאית משלו לעבודה המשותפת והוא יהיה שותף למאמר העומד להתפרסם.

חנוך גוטפרויד: העבודה שהוא הגיש לתחרות כתובה ברמה של עבודת מוסמך.

חנוך גוטפרויד: הלל, אתה תסע לפיטסבורג, פנסילבניה.

חנוך גוטפרויד: טוב, אנחנו חוזרים לד.נ.א.

חנוך גוטפרויד: הד.נ.א הוא הקוד של החיים שלנו אבל הוא איננו עמיד בפני הסביבה והנזקים שנגרמים לו, חלקם אנחנו גורמים לו על ידי עישון, על ידי חשיפה לקרינה אולטרא סגולה וכו' קיימים והם כמובן מזיקים לפעילות התאים.

חנוך גוטפרויד: דבורה רבקה שכטמן מאולפנת בני עקיבא אורות מודיעין מכבים רעות זכתה בפרס שני על עבודתה "בקרה על סינתיזת ד.נ.א דרך נזקים בתאים הומניים".

חנוך גוטפרויד: היא עשתה עבודה מעבדתית מאוד מעמיקה ומרשימה על מנגנוני התיקון של נזקים אלה.

חנוך גוטפרויד: יש בעבודה שלה הרבה מאוד עבודה מעבדתית בשיטות שונות.

חנוך גוטפרויד: העבודה הכתובה, השופטים שמבינים בזה, וזה לא אני, אומרים שהיא שקולה לעבודת מוסמך.

חנוך גוטפרויד: ובכן, פיטסבורג, את רוצה לנסוע לפיטסבורג?

חנוך גוטפרויד: כל תלמיד שזכה בפרס שני יקבל 7500 ₪ ללימודים אקדמיים בארץ.

חנוך גוטפרויד: את הפרס הראשון אנחנו חילקנו לשתי עבודות שהן באמת עבודות מיוחדות.

חנוך גוטפרויד: אני לא אגיד עוד פעם שכל אחת מהן שקולה לעבודת מאסטר.

חנוך גוטפרויד: עבודה אחת היא צירוף מאוד מעניין של פיסיקה וארכיאולוגיה וגיאולוגיה.

חנוך גוטפרויד: אחד האתרים הארכיאולוגים בארץ הידועים החשובים הוא תל מגידו.

חנוך גוטפרויד: לפני שאני מספר, איתי עדן, בוא הנה.

חנוך גוטפרויד: איתי הוא תלמיד תיכון שליד האוניברסיטה בירושלים, הוא מתכנית אלפא.

חנוך גוטפרויד: שם העבודה נקרא "תיאור פליאומגנטי של קיר לבני בוץ בתל מגידו".

חנוך גוטפרויד: עכשיו אסביר לכם מה זה.

חנוך גוטפרויד: ובכן, בתל מגידו יש קיר מלבני בוץ והקיר הזה פעם נשרף.

חנוך גוטפרויד: בבוץ, בחומרים שונים, ישנם מגנטים מיקרוסקופיים והם לא מסודרים.

חנוך גוטפרויד: אבל כשהחומר מתחמם ליותר מ-600 מעלות אז כל המגנטים מסתדרים כמו חיילים במסדר.

חנוך גוטפרויד: חומר כזה נקרא חומר פארא מגנטי.

חנוך גוטפרויד: כשאחרי זה זה מתקרר אז זה נשאר ואנחנו יודעים מהו הכיוון.

חנוך גוטפרויד: הם מסתדרים לפי השדה המגנטי של כדור הארץ כמו מחט מצפן.

חנוך גוטפרויד: אבל השדה המגנטי של כדור הארץ, בעוצמתו ובכיוונו, כל הזמן משתנה.

חנוך גוטפרויד: ואנחנו מכירים את ההיסטוריה הזאת.

חנוך גוטפרויד: אז הולכים ומודדים את הכיוון של המומנטים המגנטיים האלה בקיר במגידו שהסתדרו כי פעם הייתה שריפה ויודעים את ההיסטוריה של השדה המגנטי של כדור הארץ ומזה אפשר לעשות את התאריך, לדעת מתי הייתה השריפה.

חנוך גוטפרויד: איתי עשה עבודה מאוד מאוד יסודית, הוא מדד הרבה מאוד, הוא עשה עבודת שדה.

חנוך גוטפרויד: התחום הזה, נקרא, דרך אגב, פליאומגנטיזם.

חנוך גוטפרויד: והוא הגיע למסקנה שהקיר הזה שהשריפה התרחשה ב-835 לפני הספירה והתאריך הזה בדיוק מתאים עם הכיבוש של תל מגידו בידי חזאל מלך ארם.

חנוך גוטפרויד: אז יש לנו פה סגירה של כל מיני דברים ואני כבר אמרתי שהעבודה כתובה ברמה מאוד מאוד גבוהה.

חנוך גוטפרויד: איתי, דבלין, אירלנד, אתה תיסע.

חנוך גוטפרויד: עוד פרס ראשון ואני כבר אמרתי לכם שהמתמטיקה היא מלכת המדעים ומלכת המתמטיקה זה תורת המספרים.

חנוך גוטפרויד: וזהו תחום של מתמטיקה שבאמת מעורר דמיון ומהווה אתגר במשך דורות.

חנוך גוטפרויד: בתורת המספרים ישנם מספרים מיוחדים שהם המספרים הראשוניים שלא מתחלקים לשום מספר.

חנוך גוטפרויד: וישנה בעיה, שאלה קלאסית, איך, איזה מספרים אפשר לתאר בעזרת כל מיני תבניות, ישנה בעיה קלאסית כזאת שיש לה היסטוריה של כמה מאות, שנכתבו עליה ספרים, שיש בה הרבה מאוד הוכחות בתחומים שונים של המתמטיקה.

חנוך גוטפרויד: אוהד אבנרי, תלמיד תיכון שמעון בן צבי גבעתיים, זכה בפרס ראשון על עבודתו "פתרון אלמנטרי למספרים ראשוניים מהצורה שאפשר לכתוב אותם כ-ny2+x2 והדברים האלה פתורים לכל n. אבל הוא הציע שיטות, הוא הציע בעבודה שלו אפילו הוכחות חדשות שנסמכות על מונחים ממתימטיקה שלכאורה רחוקים מהעניין הזה.

חנוך גוטפרויד: כתב עבודה נהדרת, כך אמרו לנו שופטים מתמטיקאים שמכירים את זה היטב.

חנוך גוטפרויד: הסקירה ההיסטורית היא ממצה וכוללת שיטות קלאסיות מאירות עיניים.

חנוך גוטפרויד: הפרק על המתודולוגיה כתוב היטב, מדגיש אכן את השיטות והרעיונות שמאחריהם.

חנוך גוטפרויד: לפרטי ההוכחות הוא מפנה למראי מקום בספרות שהם מדוייקים ומפורטים ובמיוחד הפרק שנקרא תוצאות בעבודה שלו כולל עבודה מקורית של התלמיד.

חנוך גוטפרויד: הוא הוסיף דיון מסכם הכתוב היטב.

חנוך גוטפרויד: מדובר בעבודה ברמה של עבודת מוסמך.

חנוך גוטפרויד: עצם העובדה שהתלמיד כבר הרצה על עבודתו בסמינר בתורת המספרים באוניברסיטת תל אביב מדברת בעד עצמה.

חנוך גוטפרויד: אוהד, אתה תיסע גם כן לפיטסבורג, פנסילבניה.

חנוך גוטפרויד: כל תלמיד שזכה בפרס ראשון יקבל 10,000 ₪ ללימודים אקדמיים בארץ.

חנוך גוטפרויד: עכשיו אני אסיים במשהו על כולם.

חנוך גוטפרויד: במוצאי שבת כשכל העבודות כבר היו מוצגות ביקר במוזיאון נשיא האוניברסיטה העברית, פרופסור אשר כהן.

חנוך גוטפרויד: ואמרתי לו, אם באת הנה כמו מאמן קבוצת כדורגל שהולך למשחקים כדי לראות איזה שחקן לרכוש לקבוצה שלו אז יש לי עצה, קח את כולם כי כולם נהדרים.

חנוך גוטפרויד: תודה רבה.

ליעד מודריק: תודה רבה, אנא השארו במקומותיכם.

ליעד מודריק: אני מזמינה את התלמידים הזוכים בפרסים ואת היושבים ליד שולחן הנשיאות להצטרף אל העומדים כאן לצדי לצילום קבוצתי משותף יחד עם שר המדע והטכנולוגיה חבר הכנסת אופיר אקוניס.

ליעד מודריק: (מצטלמים) תודה רבה, תם ונשלם, אנא השארו במקומותיכם עד צאתם של המכובדים.