ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 609, 2018-05-01 11:22

יואב קיש: שלום.

יואב קיש: מצטער על העיכוב שנבע מעיכוב הדיון הקודם.

יואב קיש: הבנתי שנמצאים אתנו אורחים מהמרכז האקדמי רופין.

יואב קיש: אני שמח שאתם כאן.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יואב קיש: על סדר היום הצעת חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות, התשע"ח-2018.

יואב קיש: יש לנו חוק שחשוב לקדם אותו.

יואב קיש: אני לא אומר שכל דבר יעבור כמו שהוא.

יואב קיש: כמובן שאנחנו נתייחס לתוכן כפי שהוא אבל הכוונה לקדם את סיום החקיקה כדי שיהיה רלוונטי לבחירות המקומיות הקרבות שיתקיימו ב-30 באוקטובר.

יואב קיש: שלום מאיר שטרית.

יואב קיש: שמח לראות אותך אתנו.

יואב קיש: ננסה לראות את כל הנושאים האלה.

יואב קיש: אני מציע שיציגו את הצעת החוק, לאחר מכן נתחיל להקריא אותה ונראה היכן יש בעיות והיכן אין בעיות.

יואב קיש: מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס לפני שאנחנו מתחילים בהקראה?

סעיד אלחרומי: כמה משפטים.

סעיד אלחרומי: קודם כל, תודה כבוד היושב ראש.

סעיד אלחרומי: אנחנו כמובן מברכים על נוכחות החברים כאן.

סעיד אלחרומי: הנקודה שקשורה לרשימה של ראש רשות שאם הוא לא עובר את אחוז החסימה, הוא לא נכנס כחבר מועצה, הוא צריך לחזור ולהתמודד בבחירות חוזרות.

סעיד אלחרומי: אני חושב שזה עוול נוראי למועמד עצמו.

סעיד אלחרומי: כולנו יודעים שלהתמודד ברשות מקומית ולנצח ברשות מקומית ואחר כך בגלל שהוא לא נבחר למליאת המועצה, הוא צריך לחזור שוב – זה לא הגיוני.

יואב קיש: שמת על זה את הנקודה.

יואב קיש: נדבר על זה.

סעיד אלחרומי: אני שם את הנקודה ואחר כך אפשר לפתח את הרעיון.

יואב קיש: אני מבין שהשר לשעבר מאיר שטרית, אתה יושב ראש התחום של המרכז האקדמי רופין.

478: מדיניות ניהול ואסטרטגיה.

יואב קיש: עכשיו זה מסתדר.

יואב קיש: חשבתי שיש לך עניין מיוחד בדיון הספציפי הזה.

יואב קיש: כמובן כולנו שמחים שאתה כאן אתנו וגם הסטודנטים והמרצים.

יעקב אשר: אני מצטרף למה שאמר ידידי חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

יעקב אשר: זה דבר לא הגיוני.

יעקב אשר: אם הוא הצליח – אז כן, ואם לא – פותחים את זה.

יעקב אשר: גם אם הוא זכה ב-80 אחוזים או ב-75 אחוזים מתושבי העיר, עכשיו לוקחים את כל העיר לבחירות.

יעקב אשר: משהו לא מובן כאן.

יואב קיש: ננסה להבין את זה.

יעקב אשר: נקודה נוספת.

יעקב אשר: בתוך הסעיפים יש סעיף שמתייחס לכך שאם מנהלה בחירות ראה שאחת הוועדות יש בה בעיות כאלה ואחרות והיא מתפקדת לא נכון, הוא רשאי לפזר אותה, שזה בסדר, אבל הוא רשאי למנות את חברי הוועדה.

יעקב אשר: זאת אומרת, עכשיו הוא הופך להיות הממנה של חברי הוועדה.

יואב קיש: במקום לקבל רשימה מהמפלגה.

יעקב אשר: כן.

יעקב אשר: הוא יכול לפזר אותה ולהגיד למפלגות לשלוח אנשים אחרים.

יעקב אשר: לא לקחת את הדבר הזה מהמפלגות.

יעקב אשר: אלה שתי נקודות שאני בגדול מעלה ונדבר עליהן.

יואב קיש: נמצא כאן גם חבר הכנסת ג'מעה אזברגה וחברת הכנסת לאה פדידה.

יואב קיש: תודה לכם.

יואב קיש: אנחנו נשמע את הצגת החוק.

ענת אסרף: אני אפתח.

ענת אסרף: אני המפקחת הארצית על הבחירות.

יואב קיש: רק למוניציפאלי או בכלל?

ענת אסרף: רק למוניציפאלי.

יואב קיש: את ממשרד הפנים.

ענת אסרף: נכון.

יעקב אשר: את פעם ראשונה אצלנו?

ענת אסרף: פעם ראשונה.

יעקב אשר: בהצלחה.

ענת אסרף: תודה רבה.

ענת אסרף: אני רוצה להודות ליושב ראש ולחברי הוועדה על עצם קיום הדיון.

ענת אסרף: מאוד חשוב לנו שהנושא הזה יתקדם ונוכל להחיל את השינויים כבר על הבחירות הקרובות.

ענת אסרף: חשוב לציין שהבחירות הקרובות לראשונה מתקיימות בכל הרשויות המקומיות והמועצות האזוריות באותו מועד וזאת פעם ראשונה שלמעשה אנחנו באירוע הזה.

ענת אסרף: הצורך בחוק עלה משלוש סיבות מרכזיות כאשר הראשונה היא הפקות לקחים ממערכות בחירות קודמות, ניתוח של דוחות מבקר המדינה, ומעצם ההפרדה של שתי מערכות הבחירות, אנחנו מעוניינים לייצר נורמות אחידות ושוות בתהליך הבחירות שאינו נובע מהשוני המהותי בין סוגי הבחירות השונים.

יואב קיש: את רוצה לומר משהו ספציפי לתוכן?

ענת אסרף: תוך כדי ההקראה.

יואב קיש: אני מציע שנתחיל להקריא ונעצור אחרי כל סעיף כך שנוכל להתייחס לשאלות והערות, במידה ויהיו.

יואב קיש: אנחנו מקריאים נוסח שמוצע לדיון בוועדה.

קריאה: נוסח מוצע לדיון, ייעוץ משפטי לוועדה.

יואב קיש: נעצור במקומות שיש בעיות ויכול להיות שנשנה אותם.

גלעד קרן: אני מקריא מתוך מסמך שכותרתו נוסח מוצע לדיון.

גלעד קרן: זה נוסח שגובש לאחר ישיבות שקיימנו עם נציגי הממשלה.

גלעד קרן: חלק מההערות שמופיעות כשינויים בגוף הטקסט, אלה הערות שמקובלות על נציגי הממשלה.

גלעד קרן: בחלק מהדברים יש מחלוקת בינינו לבין נציגי הממשלה וחברי הכנסת יצטרכו להכריע בעניין.

יואב קיש: אני עוצר אותך לרגע.

יואב קיש: כל החברים שבאו לדיון, אם הייתם באים לדיון הקודם, היה קצת יותר אקשן.

ג'מעה אזברגה: אתה רוצה אקשן?

ג'מעה אזברגה: נעשה אקשן.

ג'מעה אזברגה: תגיד להם את המשפט האחרון שאמרתי וזה יגרום לאקשן.

יואב קיש: זה דיון שיש בו הרבה משמעויות טכניות ויש גם נושאים עליהם נתעכב.

יואב קיש: השר לשעבר מאיר שטרית, אם אתה רוצה לומר כמה מלים, בבקשה, נשמח לשמוע.

478: תודה רבה אדוני היושב ראש על האירוח של חברים ממרכז רופין.

478: כולם סטודנטים לתואר שני במינהל עסקים בתחום של ניהול ואסטרטגיה שהוא התחום שאני היושב ראש שלו.

478: אני שמח להיות כאן.

478: הרבה שנים כבר לא הייתי בכנסת ובטח לא בישיבת ועדה אבל אני מאוד קרוב לנושא של בחירות לרשויות מקומיות.

478: בזמנו כשר הפנים ערכתי פיילוט בעשר רשויות אזוריות, עשינו בחירות ממוחשבות וזה עבד מדהים.

יואב קיש: ספר בוחרים ממוחשב או גם הצבעה ממוחשבת?

478: הכול.

478: ספר בוחרים והצבעה ממוחשבת.

478: השתתפו בזה עשר רשויות מקומיות שבכל את היו 10,000 מצביעים.

478: זה עבד מדהים.

478: פחדנו שהמבוגרים לא ידעו להשתמש במחשב ולכן שמנו בכל קלפי עמדת ליווי בחוץ בה הם תרגלו ומהר מאוד נכנסו לתוך העניין.

478: זה עבד הרבה יותר מהר, קיבלנו תוצאות מיידיות.

478: מאחר ולא רצינו לשנות את החוק באותו רגע, עשו הצבעה גם רגילה וגם ממוחשבת והתוצאות היו זהות.

478: אני חשבתי אז שזה יהיה נכון והגשתי גם הצעת חוק כשר הפנים אבל הממשלה ואז כחבר כנסת הגשתי והממשלה לא העבירה את זה.

478: הגשתי הצעת חוק לקיים בחירות ממוחשבות בארץ.

478: זה חוסך הרבה כסף, זמן, אפשר להצביע בכל קלפי בארץ.

478: עכשיו כשיש תעודות ביומטריות, זה עוד יותר חזק.

יעקב אשר: אי אפשר לגנוב ארגזים.

478: אי אפשר לגנוב ארגזים והמתים לא יכולים להצביע.

יואב קיש: הניסיון שלי כמובן לא דומה לניסיון שלך, הוא מהפריימריס בליכוד.

יואב קיש: עברנו כמה תהליכים והיה ניסיון אחד לעשות בחירות ממוחשבות ובסופו של דבר מה שהפחיד את כולם אחרי הניסיון הזה הוא שאין לך יכולת אמיתית של בקרה ואתה לא יודע מה קורה.

יואב קיש: החשש הזה, אני מניח שאתה הרגשת אותו, הוא חשש שיהיה לנו מאוד קשה לצאת ממנו.

יואב קיש: כנראה בסוף לא תהיה ברירה, אבל אנחנו עדיין מחכים לגפרורים.

478: אני חייב לומר שאני ממליץ לחברי הוועדה וגם ליושב ראש.

478: אני הייתי עושה דבר אחד שניסיתי אותו וגם עבד נהדר, שבכל קלפי לא שמנו עמדת הצבעה אחת אלא כמה עמדות הצבעה.

478: זה מזרז את הבחירה.

יואב קיש: נכנסים שניים-שלושה אנשים בו זמנית לקלפי.

478: בדיוק.

478: זה מוריד את התורים ומקצר את הזמן.

יואב קיש: זה קורה היום?

יואב קיש: זה מה שעושים היום?

478: לא, לא עושים את זה.

478: בזמנו עשיתי את זה בהרבה רשויות בבחירות הרגילות, גם בבחירות האזוריות וגם בבחירות לרשויות.

478: זה קיצר את הזמנים.

יואב קיש: מה המניע?

רון אלמוג: יש אפשרות.

רון אלמוג: זה באמת תלוי בעומס בקלפיות, אבל בזמן אמת למנהל הבחירות יש את הסמכות, אם הוא רואה שיש קלפי מאוד עמוסה בה יש תור ארוך.

יואב קיש: אבל יש צורך בתשתית.

478: צריך להכין מראש.

יואב קיש: הוא צריך להכין תשתית מסוימת.

478: זאת כולה עמדה של קרטון ושולחן ושם מצביעים.

יואב קיש: קרטון ושולחן.

478: אתה בא, מזדהה בוועדה, מצביע ויוצא.

רון אלמוג: יש קושי לחברי הוועדה, למזכירים, שיש להם שני אנשים שבודקים והם צריכים לזהות ולרשום.

לאה פדידה: תביאו נשים.

לאה פדידה: נשים יכולות לעשות כמה דברים בבת אחת.

יואב קיש: ממה שהבנתי, הליך הזיהוי נשאר אותו דבר.

478: אחד.

478: כן.

יואב קיש: מה שאתה חוסך זה את ההמתנה שהוא יחזור ויצא.

יעקב אשר: שניים ביחד ליד השולחן בו יושבת הוועדה?

478: לא.

478: אחד-אחד, מזדהה והולך להצביע.

יואב קיש: אתה חוסך את הזמן עד שההוא יפנה את עמדת ההצבעה.

יואב קיש: אין שום סיבה שלא.

רון אלמוג: הרישום של הבוחרים מתבצע פעמיים.

רון אלמוג: האדם מגיע, מקבל את המעטפה, רושמים אותו פעם אחת.

רון אלמוג: פעם שנייה רושמים אותו אחרי שהוא מצביע.

478: לא.

478: לא רושמים.

478: הוא מצביע והולך.

רון אלמוג: מסמנים שהוא הצביע.

יואב קיש: זה מחויב בפרוטוקול?

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: המחיקה אחרי שראית שהוא יצא מחויבת בפרוטוקול.

478: לא אחרי שהוא יצא.

478: ברגע שהוא הזדהה.

יעקב אשר: לא.

רון אלמוג: לפחות מה שאמור להיות לפי התקנות, יש שתי רשימות.

רון אלמוג: מסמנים וי כשהוא נכנס ומסמנים בקו כשהוא יוצא, אחרי ההצבעה.

478: מבקר המדינה לשעבר היה אתי בסיור והוא מאוד התלהב מהעניין.

478: הוא חשב שזה נכון והוא המליץ להגדיל את מספר הקלפיות בכל מקום לפחות לשתי קלפיות.

478: אין סיבה שזה לא יהיה.

יעקב אשר: קח את האתגר הזה.

יואב קיש: אני לוקח את האתגר הזה.

יואב קיש: אני לא יכול להתעלם מזה.

יעקב אשר: אבל תנו את הקרדיט לשטרית.

יואב קיש: בואו נהיה רציניים.

יואב קיש: אנחנו יודעים איך זה עובד.

יואב קיש: לאורך כל היום יש שמה שנקרא זמן מבוזבז ויש שעות עומס שבסופו של דבר אנשים רוצים לממש את ההצבעה אבל התור מרתיע.

יואב קיש: בסוף אנחנו רוצים שכולם יצביעו וכשיש תור, הבן אדם בא ואומר שהוא ילך הביתה.

478: אנשים עוזבים.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: אם הוא לא בא ורואה את העניין הז הנגמר ומתקדם, הוא הולך ולא נשאר.

478: אחוז ההצבעה ברשויות הוא נמוך.

יואב קיש: נכון.

ג'מעה אזברגה: לא נמוך.

ג'מעה אזברגה: במגזר הערבי הוא גבוה.

יואב קיש: אני מבקש שתבחנו את העניין הזה.

יואב קיש: אני לא אומר בכל הארץ ללכת על זה.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אנחנו יודעים לסמן אפילו היום איפה יהיו קלפיות עמוסות.

יואב קיש: במקומות האלה אני חושב שזה רעיון מצוין.

יואב קיש: אני יכול לומר לכם יותר מזה וזה פניית ציבור בנושא השומרונים.

יואב קיש: אני לא יודע אם אתם מכירים אותם.

יואב קיש: שם בוודאי הייתי אומר שאני מצפה לדבר הזה.

יואב קיש: מי שלא מכיר, היום הזה יוצא יום מנוחה שלהם או איזשהו אירוע שהוא בעייתי מבחינתם ולכן הם יוצאים להצביע, השומרונים, יש להם ריכוזים, כולם ביחד רק בשעתיים האחרונות.

יואב קיש: ניסינו לבדוק אפשרות להאריך שם את הקלפיות אבל זה לא ניתן.

יואב קיש: בוודאי תגבור ובוודאי מענה כזה כמו שדיברנו עליו עכשיו וגם בשאר המקומות שאתם חוששים מניסיון עבר שיכול להיות עומס בשעות מסוימות, בואו נלך על העניין הזה.

יואב קיש: אני לא רואה שום מניעה בדבר הזה, בוודאי אם מתכוננים לזה מראש, מתדרכים ויקפידו על המחיקה.

יואב קיש: זה יכול להיות רעיון מצוין.

יואב קיש: אני רוצה שננסה את זה ואחרי הבחירות תגידו אם זה הצדיק את המאמץ או לא.

יואב קיש: לא אמרתי כל הארץ וכל קלפי, אבל בוא נתחיל.

478: אדוני היושב ראש, תודה רבה על האירוח.

478: אנחנו עוברים לוועדה אחרת.

478: אני מאוד מודה לך.

יואב קיש: בהצלחה.

יואב קיש: תודה רבה לכם.

יואב קיש: תרמת לנו לדיון.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: נתחיל בהקראה.

גלעד קרן: הצעת חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות, התשע"ח-2018 תיקון חוק הרשויות המקומיות (בחירות) בחוק הרשויות המקומיות (בחירות), התשכ"ה-1965 – בסעיף 1, במקום ההגדרה "יום שליפת הפנקס" יבוא: ""יום שליפת הפנקס" – היום ה-40 שלפני יום הבחירות".

יואב קיש: מה הכוונה כאן?

ג'מעה אזברגה: מה היה לפני?

רון אלמוג: היום יש בעצם שני סרגלי זמן לאור חוק הבחירות.

רון אלמוג: יש ימים שנספרים מיום הבחירות, איקס ימים מיום הבחירות, ויש מועדים שנספרים מכל מיני מועדים אחרים.

רון אלמוג: למשל, במקרה הזה זה היה יום חמישי האחרון שלפני היום האחרון להגשת רשימות מועמדים.

רון אלמוג: אנחנו בעצם לקחנו את כל לוח הזמנים שיש היום מסודר והגדרנו אותו לפי יום הבחירות.

רון אלמוג: לא שינינו מהותית.

לאה פדידה: כן שיניתם.

לאה פדידה: הוספתם ימים.

לאה פדידה: קיצרתם.

רון אלמוג: לא.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: בלוחות הזמנים הם לא נגעו.

לאה פדידה: למה?

לאה פדידה: כתוב שבמקום 40 יבוא 68.

יואב קיש: זה סולם אחר.

רון אלמוג: זה יום אחר.

יואב קיש: הסולם הוא סולם אחר.

יואב קיש: יש להם בחוק ספירות שונות כאשר האחד הוא לפי יום הבחירות לפני, האחד הוא מיום אחר של נגיד שליפת פנקס או איזושהי הגדרה.

יואב קיש: הם שומרים על לוחות הזמנים ורק עוברים לדבר בשפה אחידה.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: לא שינינו את התאריכים עצמם.

רון אלמוג: תרגמנו בעצם את התאריכים לימים קבועים מיום הבחירות.

יואב קיש: לסרגל אחד.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: זה בעצם תרגום של מה שיש היום.

רון אלמוג: לא שינינו מהותית.

יואב קיש: מה זה שליפת הפנקס?

רון אלמוג: ספר הבוחרים.

רון אלמוג: על פי מרשם האוכלוסין.

לאה פדידה: עד מתי אפשר להגיש לרשות?

לאה פדידה: לא הבנתי את התאריכים.

יואב קיש: זה לא קשור לכאן.

יואב קיש: זה לא בסעיף הזה.

יואב קיש: נגיע לזה.

גלעד קרן: בסעיף 7א - בפסקה (1), המילים "הצהרה לעניין סעיף 7(ב)" – יימחקו, ובסופו יבוא "הצהרה לעניין סעיף 7(ב), ואם הגיש המועמד בקשה לפי פסקה (2)(א) – גם אישור מאת הוועדה המרכזית על הגשת הבקשה".

גלעד קרן: בפסקה (2)(א), במקום "לא יאוחר מהיום ה-32 שלפני יום הבחירות" יבוא "לפני הגשת רשימת המועמדים הכוללת את שמו".

גלעד קרן: פסקה (4) – תימחק.

רון אלמוג: זה נוגע למועמדים שיש להם עבר פלילי.

יואב קיש: כל סעיף 7(א), אלה מועמדים עם עבר פלילי?

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: שנגזר עליהם פסק דין סופי מעל שלושה חודשי מאסר.

יואב קיש: קלון?

רון אלמוג: הם מנועים מלהתמודד אלא אם הם פנו ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית – היום השופט מלצר – כדי להסיר את הקלון, כדי לקבוע שאין קלון.

יואב קיש: זה בסמכותו לקבוע שאין קלון?

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: זה לא רק הנשיא שמסיר קלון?

רון אלמוג: קלון רק לעניין הבחירות.

יעקב אשר: הוא לא מסיר קלון או לא.

עמי ברקוביץ: החוק קובע שאם הוטל עונש מאסר של שלושה חודשים ומעלה, ההנחה היא שיש קלון.

עמי ברקוביץ: חזקת קלון.

עמי ברקוביץ: הוא יכול לקבוע שאף על פי שהתקיים - - -

יואב קיש: במקרה הספציפי הזה, אין קלון לעניין הבחירות.

רון אלמוג: לעניין בחירות לרשויות המקומיות.

רון אלמוג: לכן השינוי שעשינו כאן הוא קודם כל מגיש את הרשימה למנהל הבחירות ורק אחר כך הוא פונה ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.

רון אלמוג: לשם היעילות שינינו את הסדר.

רון אלמוג: מי שיודע שהוא היה שלושה חודשים בכלא, שיש לו עונש מאסר שלושה חודשים והוא רוצה להתמודד, קודם כל הוא מגיע לוועדת הבחירות וכשהוא מגיע אלינו, הוא מגיע עם אישור.

יואב קיש: אם השופט מתעכב?

רון אלמוג: לא.

רון אלמוג: הוא מגיע עם אישור שהוא הגיש בקשה.

יואב קיש: רק בקשה.

יואב קיש: לא אישור ולא החלטה.

רון אלמוג: כדי שנע שלפחות הוא התחיל את התהליך ואז אנחנו כבר נעמוד בקשר.

יואב קיש: אין כאן עניין של החלטה סופית של השופט אלא הגיש בקשה ועכשיו מגיש את המועמדות.

יעקב אשר: התחיל תהליך.

רון אלמוג: הוא התחיל את התהליך ואז אנחנו נדע.

יואב קיש: גם המחיקה של פסקה (4) קשורה לעניין הזה?

רון אלמוג: פסקה (4).

רון אלמוג: היום החוק קובע שבמקרה כזה אנחנו נבקש ממנו תצהיר על העבר הפלילי שלו.

יואב קיש: לא צריך.

רון אלמוג: לא צריך משום שאנחנו בעצם מקבלים את המידע מהמרשם הפלילי ואין לנו צורך בתצהיר.

יואב קיש: הוא מגיש את הבקשה.

יואב קיש: אתה לא צד לעניין.

יואב קיש: אתה מחכה לשמוע מה אומר השופט.

רון אלמוג: הוא הגיש פעם אחת תצהיר על זה שהוא כשיר להתמודד.

יואב קיש: אני מבין מה שאני מבין, אבל אם יש לכם עוד שאלות, בבקשה.

סעיד אלחרומי: אם יש שאלות, נשאל.

גלעד קרן: בסעיף 10א, במקום "בסעיפים 12 ו-13" יבוא "בסעיפים 11 עד 13", ובמקום "או הוועדה המרכזית" יבוא "הוועדה המרכזית" או "יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו".

רון אלמוג: בחוק הבחירות לכנסת (סמכויות) לגבי אזורי קלפי, שם הסמכויות נתונות ליושב ראש הוועדה המרכזית או לסגניו.

רון אלמוג: בחוק שלנו הסמכויות האלה מוקנות לשר הפנים.

יואב קיש: בחווק שלנו, אתה מדבר על הרשויות המקומיות.

רון אלמוג: חוק בחירות לרשויות המקומיות.

יואב קיש: בוא נדבר רק על המקומיות.

רון אלמוג: הסעיף הזה הוא בעצם הפעלה, הוא בעצם מקנה את הסמכויות של היושב ראש והסגנים בכנסת, הוא מקנה אותן לשר הפנים.

רון אלמוג: כיום כבר הסמכויות של היושב ראש מוקנות לשר הפנים אבל נוצר לנו איזשהו פער שיש סמכויות שהן מוקנות ליושב ראש ולסגנים.

יואב קיש: מה אומר סעיף 10א?

רון אלמוג: סעיף 10א מחיל את סעיפים 12 ו-13 לחוק הבחירות לכנסת על הרשויות המקומיות.

רון אלמוג: הסעיפים האלה הם סעיפים של קביעת אזורי קלפי.

יואב קיש: אתה רוצה להוסיף את סעיף 11.

יואב קיש: אתה רוצה להוסיף סעיפים 11 עד 13.

יואב קיש: בעצם החידוש הוא הוספת סעיף 11.

יואב קיש: מה אומר סעיף 11?

רון אלמוג: כל הסעיפים הם סעיפים של קביעת אזורי קלפי.

יואב קיש: אני מסתכל על השינויים.

יואב קיש: סעיפים 12 ו-13 כבר קיימים

יעקב אשר: הוא רוצה לתקן ב-11 ו-13 ולהגדיר מה זה או הוועדה המרכזית או יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: היום בחוק לא קיים סעיף 11.

יואב קיש: קיימים סעיפים 12 ו-13.

יואב קיש: הם ר וצים שיהיה כתוב בסעיפים 11 עד 13.

יואב קיש: זאת אומרת, הם מעתיקים עוד סעיף שקודם לא היה.

יואב קיש: אני שואל מה כתוב בסעיף 11.

יואב קיש: אם לא, אנחנו צריכים לפתוח את החוק המקורי.

יואב קיש: אם אתם רוצים, נעשה את זה.

יואב קיש: אני רוצה לעבוד מסודר.

רון אלמוג: סעיף 12 ו-13 קובעים איך קובעים את מפת אזורי הקלפי.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: זה קיים.

רון אלמוג: סעיף 11 הוא סעיף שהוא קובע שאזור קלפי לא יכלול יותר מ-800 בוחרים ואפשר גם עד 900 בוחרים.

יואב קיש: תקריא את סעיף 11.

רון אלמוג: "אזור קלפי לא יכלול יותר מ-800 בוחרים אולם רשאית הוועדה המרכזית על פי הצעת שר הפנים להעלות את המספר באזור קלפי פלוני עד 900".

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אתה רוצה להכניס גם את זה לבחירות המקומיות.

רון אלמוג: שינוי אחד הוא שאנחנו מכניסים את זה, את המספר כמו בכנסת.

יעקב אשר: מה היה עד היום?

יואב קיש: עד 800.

יואב קיש: לא היה להם את הסעיף.

יואב קיש: יש כאן המון תיקונים טכניים.

יעקב אשר: השאלה אם הם טכניים או מהותיים.

יעקב אשר: יכול להיות שמישהו חשב ואמר שברשויות מקומיות צריכים להיות 600 ובכנסת 800.

רון אלמוג: מבחינת הפרשנות שלנו, לכן התחלתי עם הסעיפים 12 ו-13 שמדברים על אזורי הקלפי, אנחנו פירשנו את זה כאילו זה כולל גם את 11 כי זה בעצם מסביר מה זה אזור קלפי ומה המגבלות שלו.

רון אלמוג: אבל כדי להבהיר יותר טוב את החוק ולהסדיר את זה, החלנו במפורש גם את סעיף 11.

לאה פדידה: אבל למה?

לאה פדידה: הייתה בעיה?

לאה פדידה: אני התמודדתי כבר שבע פעמים לרשויות המקומיות.

לאה פדידה: מה הבעיה.

לאה פדידה: לא הבנתי את כל התקנות האלה ומה הבשורה כאן.

לאה פדידה: לאיזה פקיד היה משעמם?

לאה פדידה: מה זה משנה אם אלה 600 או 800?

לאה פדידה: לא הבנתי.

יעקב אשר: זה טכני.

לאה פדידה: אנחנו ברשויות המקומיות יודעים לווסת את הלחץ.

יואב קיש: זה תיקון טכני.

יואב קיש: אין בו שום שינוי של מהות.

יואב קיש: הם התייחסו בעבר כאילו הסעיף הזה כבר היה קיים בחוק וכדי להסדיר את זה ולוודא שאין תקלה, אם כבר באים לתיקון – מכניסים.

יעקב אשר: התוספת של סגניו זה עכשיו או שתמיד זה היה כך?

רון אלמוג: כל הזמן היה שהמקביל של יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית זה שר הפנים.

רון אלמוג: בכנסת הוסיפו עוד סמכות שניתנת ליושב ראש וסגניו, ואז היה לנו קושי איך אנחנו מחילים את זה על רשויות מקומיות.

רון אלמוג: לכן על אותו עיקרון ששר הפנים מחליף את כל המנגנון הזה ברשויות המקומיות, הוא מחליף גם היושב ראש.

יעקב אשר: הוא בעצם יהיה במקום יושב ראש וסגניו.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: ברשויות המקומיות.

גלעד קרן: בסעיף 11(א), במקום הקטע החל במילים "והיה רשום הוא ומענו" עד המילים "של אותה רשות מקומית" יבוא "והיה רשום הוא ומענו במרשם האוכלוסין כתושב של אותה רשות מקומית" ובמקום הקטע החל במילים "ליום הבחירות" עד המילים "רשות מקומית אחרת" יבוא "ליום הבחירות היה רשום כבוחר בפנקס הבוחרים של רשות מקומית אחרת".

רון אלמוג: גם זה תיקון שהוא לחלוטין טכני.

רון אלמוג: אנחנו אפילו התלבטנו אם זה תיקון של טעות סופר כתוצאה מתיקון קודם שהיה בחוק שתיקן בצורה לא ברורה את הסעיף לפני כמה שנים.

רון אלמוג: זה נועד רק להבהיר את המצב הקיים.

יואב קיש: טכני לחלוטין.

יואב קיש: נמשיך.

גלעד קרן: בסעיף 16(א), בהגדרה "נציג רשימת מועמדים" – אחרי ""נציג רשימת מועמדים" – יבוא "אחד מאלה:" האמור בה יסומן כפסקה "(1)" ובה, במקום "מי שאינו חבר מועצה" יבוא ""לעניין סעיף קטן (ב)(1) – מי שאינו חבר מועצה".

גלעד קרן: אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) לעניין סעיף קטן (ב)(2) – בא כוח רשימת מועמדים שהוגשה לפי הוראות חוק זה".

יואב קיש: מה המשמעות של סעיף (5)?

רון אלמוג: הסעיף הזה הוא סעיף שמסדיר את מסירת מידע מפנקס הבוחרים לרשימות ולמפלגות.

רון אלמוג: לגבי רשימות מקומיות, יש שם בעצם שני מועדים של חלוקת הפנקס – 150 ימים לפני ו-40 יום לפני.

רון אלמוג: לגבי רשימת מקומיות, בגלל שביום ה-150 שלפני, אין להם בעצם מנגנון, נקבע איזשהו הליך שהם מגישים בקשה עם 50 תומכים ובעצם הוא מצהיר שבכוונתו להגיש את הרשימה ואז הוא מקבל את הפנקס.

רון אלמוג: במועד השני, החל היום ה-40, שבוע אחרי היום ה-40, זה כבר אחרי הגשת רשימת המועמדים, כבר יש רשימות ממש ולכן אנחנו לא צריכים מישהו שיצהיר שבכוונתו להגיש אלא בעצם מי שכבר הגיש את הרשימה, הוא יהיה זה שזכאי לקבל את מידע הפנקס.

רון אלמוג: השינוי רלוונטי רק לרשימות מקומיות.

סעיד אלחרומי: בא כוח?

רון אלמוג: בא כוח של הרשימה שהוגשה.

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: (א), (ב) ו-(ג), כולם אותו דבר?

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: שלום לחבר הכנסת יואב בן צור.

גלעד קרן: בסעיף 17(ה) - בפסקה (1) "מהיום ה-35 שלפני היום האחרון להגשת רשימות המועמדים" יבוא "מהיום ה-68 שלפני יום הבחירות".

גלעד קרן: בפסקה (2), במקום "מהיום ה-40 שלפני היום האחרון להגשת רשימות המועמדים" יבוא "מהיום ה-73 שלפני יום הבחירות".

יואב קיש: אין שינוי זמנים.

יואב קיש: סרגל אחיד.

רון אלמוג: זה תרגום של המועדים.

גלעד קרן: בסעיף 19(אׂ), במקום "מהיום ה-25 שלפני היום האחרון להגשת רשימות המועמדים" יבוא "מהיום ה-58 שלפני יום הבחירות".

גלעד קרן: בסעיף 20(ב)(1), במקום "מהיום ה-17 שלפני היום האחרון להגשת רשימות המועמדים" יבוא "מהיום ה-50 שלפני יום הבחירות".

גלעד קרן: בסעיף 29 - האמור בו יסומן "(א)", ובו, אחרי "לקיים בחירות" יבוא "ורשאי הוא למנות סגן למנהל הבחירות" ובמקום "המינוי יפורסם ברשומות" יבוא "המינויים יפורסמו ברשומות".

גלעד קרן: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) סגן מנהל הבחירות רשאי לבצע כל פעולה שמנהל הבחירות מוסמך לבצעה על פי חוק זה, אם מנהל הבחירות הורה לו לעשות כן".

יואב קיש: מי זה מנהל הבחירות?

רון אלמוג: שר הפנים ממנה בכל רשות מנהל בחירות שהוא בעצם הזרוע הארוכה של משרד הפנים והוא מבצע את כל הפעולות מטעם משרד הפנים.

רון אלמוג: כאן אנחנו מבקשים לאפשר לשר הפנים למנות גם סגנים למנהלי הבחירות, להסדיר את האפשרות הזאת בחוק.

יואב בן צור: כדי לתת לו סמכות, הוא צריך בכתב?

רון אלמוג: מנהל הבחירות מחלק את האחריות ביניהם.

יואב בן צור: הוא צריך לחלק אותה בכתב?

יעקב אשר: בדיוק.

יעקב אשר: יש כאן בעיה.

יעקב אשר: אם הוא הורה לו, מה זה הורה?

יעקב אשר: אם הוא אומר לו בטלפון, זה נקרא שהוא הורה לו או שהוא צריך מחר להביא את ההקלטה?

יעקב אשר: אפשר להשתמש במילה הסמכה.

יעקב אשר: הוא מסמיך אותו לשורת דברים שמותר לו לעשות.

יואב קיש: בואו נעשה סדר.

יואב קיש: יש כאן שינוי שהוא לא טכני בעיקרו.

יואב קיש: יש כאן מינוי נוסף של אדם נוסף שלא היה קיים בבחירות הקודמות.

יואב קיש: זאת אמירה ראשונה שצריכה להיות ברורה.

יואב קיש: לא פסלתי אבל אני אומר שקודם כל בואו נעשה סדר.

רון אלמוג: המינוי עצמו היה גם בבחירות הקודמות.

רון אלמוג: מה שאנחנו מוסיפים כאן זאת בעצם הסמכות של הסגן לפעול גם באותן סמכויות.

יואב קיש: היה מינוי לסגן בבחירות הקודמות?

לאה פדידה: צודק חבר הכנסת יעקב אשר.

לאה פדידה: מה זה שהורה לו?

לאה פדידה: שהסמיך אותו.

רון אלמוג: אני אסביר.

יואב קיש: אם היה כבר בסיבוב הקודם, למה אתם צריכים את זה כאן עכשיו?

יעקב אשר: לא הייתה לו הסמכות לעשות את זה.

יואב קיש: מה הוא היה עושה?

לאה פדידה: מקבל משכורת ומטייל.

יעקב אשר: כבוד זה כלום?

רון אלמוג: הוא היה מסייע למנהל הבחירות.

רון אלמוג: יש כאן בעצם שני שלבים.

רון אלמוג: השלב הראשון הוא מינוי בכתב של השר שהוא מסמיך את הסגן.

רון אלמוג: הוא ממנה את סגן מנהל הבחירות.

רון אלמוג: השלב השני הוא בפועל חלוקת התפקידים בין המנהל לסגן.

רון אלמוג: חלוקת התפקידים הזאת, בכוונה השתמשנו בלשון הורה, בגלל שאלה שני אנשים שעובדים ביחד, לא בהכרח הכול בכתב של הסמכה אלא למשל סע לקלפי הזאת ותראה מה הבעיה ואני נוסע לקלפי במקום אחר.

רון אלמוג: זה סוג הדברים.

סעיד אלחרומי: זה מקום להרבה ספקות אחר כך, מי אמר מה.

סעיד אלחרומי: כשהכול בסדר, אין בעיה, אבל זה יתחיל כשהכול יהיה לא בסדר.

סעיד אלחרומי: שם תתחיל הבעיה, מי אמר לעשות כך ומי אמר לעשות כך.

יעקב אשר: לכן תגדיר.

יעקב אשר: אתה צריך להגדיר את זה כסמכויות.

יעקב אשר: לומר שאתה יכול לקבל החלטות עד הקטע שצריך להחליט מישהו בקלפי או משהו כזה.

יעקב אשר: עד שם יש לך את הסמכויות האלה.

יעקב אשר: אתה לא יכול לעשות הוראה על העיר הזאת כן ועל העיר הזאת לא.

סעיד אלחרומי: זה ההבדל בין הפקידה או הפקיד של מנהל הבחירות לבין הסגן שלו.

סעיד אלחרומי: הסגן צריך סמכויות.

סעיד אלחרומי: פקיד או עובד שלו, הוא נותן לו הוראות.

לאה פדידה: ניסחת יפה.

יואב קיש: איך פותרים את זה?

רון אלמוג: יום הבחירות הוא יום אינטנסיבי ומאוד עמוס.

רון אלמוג: קשה להסמיך הסמכות בכתב ביום הבחירות.

רון אלמוג: ברשות גדולה כמו תל אביב או ירושלים, במועצות אזוריות שיש הרבה מאוד מרחקים בין הישובים - - -

יעקב אשר: בטח מחלקים אזורים.

יואב בן צור: תקבע שיש לו סמכויות כמו מנהל.

רון אלמוג: אז אנחנו רוצים להגדיר בכל מקרה את ההיררכיה.

לאה פדידה: זאת נקראת תקנה אמורפית.

לאה פדידה: אנחנו לא יכולים לבין ממנה כלום.

רון אלמוג: הכוונה היא שקודם כל הסמכות היא של מנהל הבחירות.

רון אלמוג: מנהל הבחירות, כשהוא רוצה שהסגן שלו יעשה פעולה בשמו, הוא אומר לסגן שלו.

יואב בן צור: תכתוב שהוא יכול להאציל סמכות.

לאה פדידה: הוא צריך להסמיך אותו.

לאה פדידה: לא להורות לו.

יואב בן צור: זה מה שאני אומר, שיאציל לו סמכות.

לאה פדידה: אתה צודק.

לאה פדידה: אמרת דברי טעם.

יואב קיש: תסביר לי את הבעיה.

יואב קיש: אתה מדבר על מקור הסמכות?

יואב בן צור: מה זה הורה?

יעקב אשר: בוא ניכנס ליום הבחירות.

יעקב אשר: קרה משהו והוא אומר לו ללכת לטפל בזה וזה.

יעקב אשר: אומר לו את זה בבוקר.

יעקב אשר: אחר הצהרים מתקשרים ואומרים לו איך עשית דבר כזה.

יעקב אשר: הוא אומר, מה, הוא עשה כך וכך?

יעקב אשר: לא אמרתי לו.

יעקב אשר: אמרתי לו רק לבדוק.

לאה פדידה: צריך להסביר מה הסמכויות שהוא יכול לתת לו.

יעקב אשר: יש לו סמכות גם אם הוא טועה אבל יש לו סמכות.

יעקב אשר: מצד אחד הוא אומר לו שיש לו את כל הסמכויות של המנהל שלו אבל בתנאי שהוא הורה לו.

יעקב אשר: איפה הוא הורה לו?

רון אלמוג: לא.

רון אלמוג: הסמכות היא מכוח המינוי של השר שממנה את הסגן.

לאה פדידה: זה לא כתוב כך.

רון אלמוג: כדי להסדיר את ההיררכיה, קבענו מי מורה למי.

רון אלמוג: בכל מקרה של אצילת סמכויות, יש סמכות מקבילה, יש שני מקרים של בעלי סמכות שמפעילים אותה.

רון אלמוג: זה לא מקרה שהוא זר.

יואב בן צור: האם כלפי השר שמינה את הסגן ואת המנהל, הסגן והמנהל שניהם ביחד יכולים להיות עם אותו סוג של סמכות?

יואב בן צור: לכאורה זה מה שאתה אומר.

רון אלמוג: יש להם אותה סמכות אבל כמו במקרה רגיל של אוצל ונאצל, בעל הסמכות המקורית הוא זה שמכריע והוא בעצם אומר לנאצל מה הסמכות.

רון אלמוג: זה ההסדר הרגיל של אצילת סמכויות.

לאה פדידה: אתה ענה על א' ואנחנו כאן מדברים על משהו אחר.

לאה פדידה: המשפט הזה לא בעצם נותן לנו להבין בבירור שהוא קיבל סמכות.

לאה פדידה: אומר אלחרומי בצורה נכונה שלהורות, הוא מורה לפקיד.

לאה פדידה: אתה רוצה שמישהו יוכל להפעיל אותי ולקבל החלטות, אתה צריך להסמיך אותי ולא להורות.

עמי ברקוביץ: האם להסמיך במקום להורות יפתור לך את הבעיה?

לאה פדידה: ברור.

יעקב אשר: כן.

יעקב אשר: אני חושב כך כי הסמכה היא יותר רוחבית.

יעקב אשר: היא הסמכה על תחום ולא על אירוע.

יעקב אשר: זאת רק שאלה של ניסוח.

יעקב אשר: אין כאן דברים אחרים.

לאה פדידה: כל התוכן עד עכשיו היה ניסוח.

לאה פדידה: (היו"ר יעקב אשר)

יעקב אשר: גם בעניין הזה, זה ניסוח שלדעתי ימנע מכם הרבה בעיות כי בסוף לא הוריתי לך מפורש.

יעקב אשר: מה זה לא הורית לי?

יעקב אשר: אני ידעתי שאני אחראי על כל הטפסים בצבע תכלת כי זה מה שסיכמנו.

יעקב אשר: מציע היועץ המשפטי שזה יהיה בכתב אבל כל הוראה בכתב זה סיפור באמצע יום הבחירות.

יעקב אשר: יכול להיות שהם צריכים לחלק ביניהם את הסמכויות קודם או להאציל לו סמכויות בנושאים מסוימים ומה שהוא לא האציל לו, אין לו אלא אם כן יש הוראה בכתב.

יעקב אשר: בדיוק הפוך.

יעקב אשר: תחשבו על זה.

יעקב אשר: אני חושב שאתם צריכים למצוא כאן איזשהו ניסוח.

לאה פדידה: תחשבו.

לאה פדידה: אנחנו מבקשים לתקן.

יעקב אשר: אנחנו אומרים שצריך למצוא כאן את הניסוח הנכון כדי שנגיע כולנו לאותה תובנה.

רון אלמוג: לגבי הוראה או הסמכה, זה פחות העניין.

רון אלמוג: הקושי הוא בהוראה בכתב כשיש מרחקים גדולים.

יעקב אשר: אני נגד הוראה בכתב על כל נושא ונושא.

לאה פדידה: לא ביקשנו להוסיף את המילה בכתב.

יעקב אשר: אני אשאל אותך שאלה.

יעקב אשר: בניהול יש לי קצת ניסיון.

יעקב אשר: הם יכירו אחד את השני לפני יום הבחירות, המנהל והסגן שלו?

יעקב אשר: יהיו להם ישיבות קודם ליום הבחירות.

יעקב אשר: ישבו ביניהם ויוציאו איזשהו נייר שלהם – אם אתה רוצה, אם חשוב לך מאוד לדעת – מה הסמכויות של הסגן, איזה סמכויות הוא האציל לו וכולי.

יעקב אשר: אז זה לא פרטני.

יעקב אשר: זה לא לפי עיר.

יעקב אשר: אתה יודע מה?

יעקב אשר: יכול להיות שיש מקומות שיגידו שאתה במועצה מקומית גדולה תהיה אחראי על ארבעה ישובים.

יעקב אשר: אחראי לגמרי כאילו המנהל שם.

יעקב אשר: אם זה יהיה הסיכום ביניהם, זה מצוין.

יעקב אשר: אם לא, יהיה בנושאים מסוימים עד החלטות מסוימות שאותן המנהל רוצה לשמור לעצמו.

רון אלמוג: הקושי הוא טכני.

רון אלמוג: מהלך יום הבחירות הוא יום מאוד אינטנסיבי.

יעקב אשר: מראש.

יעקב אשר: אמרתי שהם נפגשים לילה קודם, יומיים קודם ויסגרו ביניהם.

רון אלמוג: יש אירועים שקורים ביום הבחירות עצמו.

יעקב אשר: שיאציל לו בכתב ושיעשו את הסנכרון הזה ביניהם בכתב.

יעקב אשר: אז יבין כל אחד מה הם סיכמו ביניהם.

רון אלמוג: הקושי שלנו הוא אם מתעורר אירוע ביום הבחירות, להתחיל לשנות.

יעקב אשר: אני מציע שלא ניכנס לנושא של בכתב או לא בכתב.

יעקב אשר: אנחנו נדבר על הסמכה.

יעקב אשר: אני מציע, בעקבות התייעצות כמובן.

יעקב אשר: אנחנו נגיד יסמיך.

יעקב אשר: הסמכה, יש לה איזושהי משמעות.

לאה פדידה: אנחנו בעד.

יעקב אשר: בסדר.

יעקב אשר: ממשיכים.

יעקב אשר: איפה אנחנו?

גלעד קרן: בפסקה (10).

לאה פדידה: אפשר לחזור רגע אחורה?

לאה פדידה: אני חייבת להבין משהו.

לאה פדידה: מה המהות, מה הבשורה הגדולה והשינוי כשהכול טכני?

רון אלמוג: לא.

רון אלמוג: עד כאן היה טכני ובהמשך יש תיקונים יותר מהותיים.

לאה פדידה: אנחנו רק בפרומו.

רון אלמוג: כיוון שזה חוק של בחירות, הרבה מאוד מההסדרים הם טכניים ופורמליים.

יעקב אשר: וזה בסדר גמור.

יעקב אשר: זאת הפקת לקחים תוך כדי תנועה ובמיוחד שגם השתנה כאן מועצות, שזה בא ביחד.

יעקב אשר: צריך לשבח פקידים שמתאימים את עצמם בין אירוע לאירוע.

לאה פדידה: לא ראיתי שינוי מהותי אבל נמשיך.

גלעד קרן: בסעיף 31א - בסעיף קטן (ג), לפני "נוכחו מנהל" יבוא "מנהל הבחירות יקבע מקום קלפי כאמור בסעיף קטן (א) שישמש להצבעת אנשים המוגבלים בניידות, ואולם".

גלעד קרן: בסעיף קטן (ה), במקום "שנקבעה" יבוא "שקבע מנהל הבחירות".

גלעד קרן: בסעיף קטן (ח), במקום "בסעיפים 82(ב) עד (ד)" יבוא "בסעיפים 82(א1) עד (ד)".

לאה פדידה: קבע מנהל הבחירות בלי תיאום עם הרשות המקומית?

רון אלמוג: לא.

רון אלמוג: מנהל הבחירות הוא מנהל בחירות של הרשות המקומית.

רון אלמוג: הוא מתוך הרשות המקומית.

לאה פדידה: הוא לא מהרשות המקומית.

לאה פדידה: אתה טועה.

לאה פדידה: אני לא יודעת מתי עברת בחירות, אבל מנהל הבחירות הוא לא תושב הרשות המקומית.

רון אלמוג: לא.

רון אלמוג: אבל לכל רשות מקומית יש מנהל בחירות.

יעקב אשר: הוא שואלת אם הוא יכול לקבוע מקום בלי תיאום עם הרשות.

לאה פדידה: מי שמכיר את הרשות המקומית, אם יש כאן נגישות, חייב להיות בהתייעצות עם הרשות.

רון אלמוג: הסעיף הזה, קביעת מקומות קלפי, זה בסמכות מנהל הבחירות בהתייעצות עם ועדת הבחירות של הרשות המקומית.

לאה פדידה: זה לא כתוב.

יעקב אשר: זה כבר כתוב בחוק הקיים.

רון אלמוג: הסעיף הזה מדבר על מתוך אותם מקומות שהוא קבע בהתייעצות עם הרשות המקומית, איזה מהם יוגדרו גם כנגישים כך שבעלי מוגבלויות יכולים להצביע במעטפות כפולות גם אם הם לא רשומים באותה קלפי.

רון אלמוג: כאן הסמכות היא של מנהל הבחירות להחליט איזה מקום נגיש ואיזה לא.

רון אלמוג: הוא לא קובע את עצם מקום הקלפי אלא האם הוא יהיה מקום נגיש או לא מקום נגיש, לפי המפרט של נגישות.

רון אלמוג: (היו"ר יואב קיש)

יואב קיש: אני מבין שהגענו לסעיף 11.

יואב קיש: עד סעיף 11 אין הערות?

לאה פדידה: היו.

לאה פדידה: ביקשנו במקום להורות לומר להסמיך.

יואב קיש: לגבי הסגן?

יעקב אשר: כן.

יואב קיש: איך סגרתם את זה?

יעקב אשר: יסמיך.

יואב קיש: מה המשמעות של יסמיך?

יואב קיש: זה בכתב?

יעקב אשר: יותר מאשר הורה.

לאה פדידה: לא אמרנו בכתב.

יעקב אשר: יסמיך, הוא נותן לו רוחב של סמכויות.

יואב קיש: אם כן, אנחנו עוברים לסעיף 11.

גלעד קרן: סעיף 11 הוא לא סעיף טכני אלא סעיף מהותי.

גלעד קרן: אני אסביר אותו.

גלעד קרן: קודם הסביר רון שבכל מקום קלפי יכולה להיות עד 900 בוחרים, 800 ו-900 במקרים חריגים, כאן בעצם יש הצעה שבמקרים מסוימים יכול שיהיו יותר מ-900 בוחרים.

גלעד קרן: זה משפיע על הזכות לבחור.

גלעד קרן: ככל שיש יתר אנשים בקלפי, הקלפי יותר מרוחקת, לאנשים יותר קשה להגיע.

יואב קיש: זה סעיף התייעלות כלכלית בבחירות מקומיות?

גלעד קרן: סוג של.

יעקב אשר: אני הייתי מכניס כאן את תחילת הדיון, מה שאמר מאיר.

יעקב אשר: אולי במקרה כזה אתה מגדיר את זה ל-1,000 ואז בוודאי שאתה צריך שיהיו לך.

יואב קיש: תקרא את הסעיף ותבין.

יואב קיש: הוא אומר שאנשים לא באים לשם להצביע והוא רוצה להגדיל מה-900.

יואב קיש: אמרתי שזה סעיף ההתייעלות הכלכלית לבחירות מקומיות.

קריאה: זה בושה להתנהל כלכלית?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אמרתי שזאת בושה?

יואב קיש: אני רק אומר שזאת המשמעות.

יואב קיש: דווקא בבחירות אני פחות רגיש להתייעלות כלכלית.

יואב קיש: אני מאוד רגיש, אבל בבחירות פחות.

קריאה: מה הגבול העליון של ה-900?

רון אלמוג: אנחנו הצענו לצמצם משמעותית את המקרים בהם אפשר להפעיל את הסעיף הזה.

רון אלמוג: בעצם זה לא היה מוגבל - היה כתוב נסיבות מיוחדות - למקרים ספציפיים.

רון אלמוג: אנחנו הצענו להגביל את זה למקרה ספציפי אחד מאוד מאוד ייחודי.

יואב קיש: בבחירות הכלליות זה קורה?

רון אלמוג: לא.

יואב קיש: שם לא רוצים להתייעל כלכלית?

רון אלמוג: בבחירות לרשויות המקומיות, יש גם תושבים שאינם אזרחים שיכולים להצביע.

יואב קיש: נתת לי רמז כללי על הסיטואציה.

יואב קיש: תקריא את הסעיף.

מירה סלומון: רציתי להעיר לסעיף הקודם, לסעיף (10), סעיף קטן (ג).

מירה סלומון: המצב השני שעלה הוא מצב שבו אפשר להוסיף כאן באזור שיש בו יותר מ-900 בוחרים.

מירה סלומון: איך הגענו למצב של 900 בוחרים?

מירה סלומון: לכאורה כיוון שלפני כן הוא חרג ואמר שיש כאן מעט בוחרים, אז אפשר להגדיל את מספר הבוחרים לאזור ואז נוצר מצב שיש קלפי שנייה.

מירה סלומון: ההצעה של הוועדה לעשות את זה רק בנסיבות מיוחדות - - -

יואב קיש: רגע.

יואב קיש: זה כבר סעיף (11).

יואב קיש: עוד לא הקראנו אותו.

יואב קיש: חשבתי שאת רוצה להעיר לסעיף (10)(ג).

מירה סלומון: סליחה, אני מתנצלת.

יואב קיש: אם את רוצה להתייחס ל-(11), תני לקרוא אותו קודם.

מירה סלומון: אתם צודקים, זה לסעיף (11).

מירה סלומון: רציתי לומר עוד דבר אחד.

מירה סלומון: בפסקה (10) כתוב לעניין הנגישות.

מירה סלומון: זאת שאלה למשרד הפנים.

מירה סלומון: היה ומנהל הבחירות קבע שהקלפי הזו והזו יהיו נגישות ובמקרה עדיין לא הספיקו להנגיש את האזור שבו זה יהיה, מי יישא עלות?

מירה סלומון: איך הוא קובע את זה?

רון אלמוג: הוא בודק אם הקלפי נגישה פיזית, האם היא מתאימה ואז הוא מכריז עליה כנגישה.

רון אלמוג: לא להפך.

יעקב אשר: איך הוא בודק?

יעקב אשר: הוא שולח מישהו לבדוק.

רון אלמוג: הוא קודם כל מגיע פיזית למקום ורואה שכבר עשו את ההתאמות.

יעקב אשר: אם הוא אמר שזה נגיש והוא לא בדק?

יעקב אשר: הוא לא עשה את תפקידו.

יואב קיש: נקרא את (11) ואז נשמע את כולם.

גלעד קרן: אחרי סעיף 31ב יבוא: "31ג.

גלעד קרן: הוראות במקרים מיוחדים על אף האמור בסעיף 11 לחוק הבחירות לכנסת כפי שהוחל בסעיף 10א, נוכח שר הפנים כי שיעור ההצבעה באזור קלפי פלוני בבחירות הקודמות צריך להיות בבחירות הכלליות הקודמות.

גלעד קרן: הבחירות בכל הארץ נקראות בחירות כלליות.

יעקב אשר: הכלליות לרשויות המקומיות.

יעקב אשר: לא הבחירות לכנסת.

גלעד קרן: כן.

גלעד קרן: היה נמוך מ-5 אחוזים, רשאי הוא, לא יאוחר מהיום ה-30 שלפני יום הבחירות, על פי המלצת המפקח הארצי על הבחירות, לקבוע כי אותו אזור קלפי יכלול יותר מ-900 בוחרים.

גלעד קרן: קבע השר כאמור בסעיף קטן (א), תפורסם על כך הודעה באתר האינטרנט של משרד הפנים לא יאוחר מ-26 ימים לפני יום הבחירות.

גלעד קרן: הוראות סעיף 70(ב) לחוק הבחירות לכנסת יחולו גם על הבחירות לפי חוק זה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:

יואב קיש: בוא נעצור רגע כי זה המהותי.

מירה סלומון: זו בדיוק ההערה שלי.

מירה סלומון: (ג) הוא בדיוק ההערה שלי.

מירה סלומון: הגדלה של 900.

יואב קיש: אנחנו בסעיפים (א) ו-(ב).

יואב קיש: יש לכם הערה לגבי הוספה של סעיף (ב)?

יואב קיש: יש לכם איזו בעיה עם זה?

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: הנוסח שהוקרא מקובל.

יואב קיש: אני רוצה לסכם את מה שהבנתי ולראות אם מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס.

יואב קיש: יש מקומות בארץ שבאופן סיסטמתי לא באים להצביע בבחירות המקומיות.

יואב קיש: המשמעות היא שבשביל להתייעל ולחסוך כסף ולא לעשות עבודה מיותרת כמו אידיוטים, לשים עשרות קלפיות מיותרות שאף אחד לא עושה בהן כלום, אתם על סמך ניסיון העבר אומרים שבמקרים האלה אתם – וכאן יש את השינוי של הוועדה, אלה לא נסיבות מיוחדות, לא משאירים את זה לשיקול דעת.

יואב קיש: אני חושב שעשית כאן תיקון ראוי.

יואב קיש: אם באמת בבחירות הקודמות היה נמוך מ-5 אחוזים, שזה מספר שהוא דרמטית מצביע על דפוס הצבעה, זה נראה לי הגיוני ומקובל.

יואב קיש: מישהו רוצה להתייחס לזה?

מורן ישראל: יושב ראש מפלגת "זה מקומי" שעדיין לא מיוצגת בכנסת.

יואב קיש: איפה המפלגה?

מורן ישראל: בישראל.

יואב קיש: לאיזו רשות?

מורן ישראל: מפלגה ארצית שנקראת "זה מקומי".

יואב קיש: לא הכרתי.

יואב קיש: מצטער.

מורן ישראל: נראה לי שמותר לקבוע רף עליון למספר הבוחרים באותה קלפי כי אחר כך באופן תיאורטי שר ומפקח הבחירות יכול לייצר שרשור.

יואב קיש: הערה טובה.

יואב קיש: איזה מספרים?

יואב קיש: משרד האוצר, אתם רוצים להתייעל.

קריאה: אלה 5 אחוזים, אז 900 כפול 20.

מורן ישראל: צמצום ב-50 אחוזים של הקלפיות פי שתיים, זה אומר 1,800 בקלפי.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: 1,800 – זה מעט.

יואב קיש: המשמעות היא שקלפי שהיו בו 900, עושה 5 אחוזים, זה 45 אנשים.

יואב קיש: זה אומר שלאורך כל היום באותה קלפי הצביעו פחות מ-45 אנשים כשהיו לו 900.

יואב קיש: הגיוני.

מורן ישראל: להזכירכם, אחוזי ההצבעה בבחירות המקומיות הם ממילא נמוכים.

מורן ישראל: אם יהיה מצב, לפי מה שאתה מתאר אדוני היושב ראש, של אחוזי הצבעה של מתחת ל-5 אחוזים בכל הישוב או אחוזים שמתקרבים לשם, אתה יכול לצמצם את כל הקלפיות לקלפי אחת.

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את הייעוץ המשפטי.

גלעד קרן: אנחנו הצענו בנוסף שההחלטה תפורסם מראש כדי שבאמת אם מישהו מרגיש שהוא נפגע כתוצאה מזה

יואב קיש: זה ברור אבל אפשר לכתוב ובכל מקרה לא עולה על.

קריאה: 4,500 שזה 45 כפול 10 קלפיות שאוחדו.

מירה סלומון: זה אזור של 10 קלפיות שאוחד לאזור אחד.

יואב קיש: בבחירות הקודמות היה משהו כזה?

יואב קיש: היה מהלך כזה?

יואב קיש: לא.

יואב קיש: הקלפיות היו ריקות וזהו.

סעיד אלחרומי: אחד השיקולים בקביעת הקלפיות ברשות מקומית הוא המרחק מהמצביעים עצמם.

סעיד אלחרומי: למשל, רשות גדולה, אם יש לנו 10 קלפיות, בדרך כלל בבתי ספר - - -

יואב קיש: לא.

יואב קיש: זה לא המקרה.

יואב קיש: אתה לא מדבר על המקרה של הפיזור ואני אומר לך למה.

יואב קיש: במקרה שהקלפי רחוקה, עדיין יש בה אחוז הצבעה מעל 5 אחוזים.

יואב קיש: היא לא נופלת לקטגוריה הזאת.

סעיד אלחרומי: משהו תיאורטי.

סעיד אלחרומי: ישוב מסוים, באר שבע למשל, הכול מתחת ל-5 אחוזים.

סעיד אלחרומי: אז מה, כל באר שבע תהיה בקלפי אחת?

סעיד אלחרומי: נביא אותם מכל קצוות העיר לקלפי אחת?

יואב קיש: אני אומר שנגביל את זה למספר מסוים של אנשים.

יואב קיש: היום זה 900.

יואב קיש: האוצר היה שמח שזה יהיה 900 כפול 20.

יואב קיש: 18,000.

יואב קיש: זה לא יהיה 18,000.

יואב קיש: זה גם לא יהיה 10,000.

יואב קיש: אבל לחסוך חמש קלפיות.

קריאה: 4,500.

יואב קיש: זה עד חמש קלפיות?

סעיד אלחרומי: עד חמש קלפיות.

יואב קיש: נראה לי סביר.

יוגב שרביט: אני פעיל מקומי.

יוגב שרביט: צריך להזכיר שני דברים.

יוגב שרביט: ראשית, יש יום חופש בכל הארץ וזה מעלה את אחוז המצביעים.

יוגב שרביט: יצא לי לראות את הנתונים של אחוזי ההצבעה כשהיה יום מאוחד גם לכנסת וגם לבחירות המקומיות, 15 אחוזים.

מירה סלומון: אבל זה משהו אחר כי אנשים באים להצביע לכנסת יותר.

יואב קיש: מה הייתה הכוונה שלכם?

יואב קיש: לאיזה סדר גודל של צמצם רציתם ללכת במתאר הזה?

רון אלמוג: משהו שבין 1,000 ל-5,000.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אז בוא נעשה 4,500 מקסימום וקחו את השיקול שלכם שאתם לא חורגים מהמספר הזה.

יוגב שרביט: אם אתם לוקחים בחשבון שיום חופש ידרבן אנשים להצביע.

יואב קיש: שמנו מספר מאוד הגיוני שמאזן.

יואב קיש: משרד הפנים יפעיל את השיקול שלו.

יואב קיש: בכל מקרה אנחנו כוועדה לא רוצים להגיע לסיטואציה שתהיה קלפי שגם אם אין בה אחוזי הצבעה, תעבור את המספר הזה.

מורן ישראל: אם אפשר להציע, בהמשך להצעה של מאיר קודם, שבאותן קלפיות שכבר מצמצמים, יהיו לפחות כמה דוכנים מוכנים לפתוח במקביל.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: עזוב.

יואב קיש: לא נכניס את זה בחוק.

יואב קיש: זה כבר שיקול של משרד הפנים.

יואב קיש: הוספנו את המספר 4,500.

יואב קיש: ההגדרה תהיה: ובכל מקרה לא מעל 4,500 בעלי זכות הצבעה לקלפי.

יואב קיש: תעשו את השיקולים שלכם.

יואב קיש: אני גם לא בטוח שנכון להגיע למספר הזה, אבל שמנו איזה רף שלא תתקרבו אליו.

יואב קיש: זה סעיף (א) ו-(ב).

יואב קיש: שלטון מקומי, זה היה החשש שלכם או שאתם רוצים לדבר על סעיף (ג)?

מירה סלומון: ל-(ג).

גלעד קרן: ברישה, במקום "נוכחו יושב ראש הוועדה המרכזית וסגניו" יבוא "נוכח מנהל הבחירות", במקום "רשאים הם" יבוא "רשאי הוא" ובמקום "יעשו היושב ראש וסגניו" יבוא "יעשה מנהל הבחירות".

גלעד קרן: בפסקאות (1), (2) ו-(5), במקום "יקבעו" יבוא "יקבע".

גלעד קרן: בפסקה (3), במקום "יודיעו, במקום ובצורה שימצאו לנכון" יבוא "יודיע, במקום ובצורה שימצא לנכון".

גלעד קרן: בפסקה (4) במקום "יקבעו" יבוא "יקבע", במקום "ורשאים הם" יבוא "ורשאי הוא", במקום "בוועדה המרכזית" יבוא "בוועדת הבחירות" ובמקום "הכנסת היוצאת" יבוא "המועצה היוצאת ומהן לפחות סיעה אחת מתוך אלה שאינן מיוצגות בוועדת ההנהלה".

גלעד קרן: בפסקה (6), במקום "ימנו" יבוא "ימנה".

יואב קיש: כל התיקונים האלה הם טכניים?

רון אלמוג: זה מתוך חוק הבחירות לכנסת.

רון אלמוג: במקרה שיש תור ארוך או איזושהי סיבה לחשוב שיהיה עומס בקלפיות, זה מאפשר לפצל את הקלפי לשתי קלפיות נפרדות ולמנות עוד ועדת קלפי נפרדת.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: אין לי בעיה עם זה.

יואב קיש: אתם רוצים להתייחס?

מירה סלומון: נוכח ההקשחה של הסעיפים הקודמים, אנחנו לא חוששים מהסעיף הזה.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אין לכם הערות.

סעיד אלחרומי: קצת הסבר לגבי החלפה.

רון אלמוג: בכנסת הפיצול נעשה על ידי יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.

רון אלמוג: ברשויות המקומיות הפיצול ייעשה על ידי שר הפנים.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: נמשיך.

יואב קיש: עד סעיף (12) הגענו להסכמות.

יואב קיש: זה נראה בסדר ואנחנו ממשיכים.

גלעד קרן: סעיף (12) זה הסעיף שדיבר עליו חבר הכנסת יעקב אשר.

סעיד אלחרומי: על ראש הרשות?

גלעד קרן: לא.

יואב קיש: נקרא לחבר הכנסת אשר.

יואב קיש: תעבור לסעיף (13) ואחר כך נחזור לסעיף (12).

יואב קיש: (13) בסעיף 40 - הסיפה, החל במילים "היה בין החותמים" תסומן כפסקה "(1)" ולפניה יבוא "בכפוף להוראות אלה".

יואב קיש: אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) שינוי כאמור בסעיף 35(ט) פוסל את הרשימה".

יואב קיש: זה טכני או לא?

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: זה טכני.

רון אלמוג: יש לנו היום סעיף שאומר שאסור לעשות שינויים ברשימה שמוגשת למנהל הבחירות, למחוק שם של מועמד, לשנות את השמות בתוך רשימת המועמדים.

רון אלמוג: הסעיף היום קובע שמנהל הבחירות לא יקבל רשימה שנעשה בה שינוי כזה.

רון אלמוג: הסעיף כאן מבהיר שגם אם הוא קיבל ביום הגשת הרשימות בגלל עומס, בגלל שהוא לא בדק באותו יום, הוא יפסול אותה אחר כך במועדים לפסילת רשימות.

רון אלמוג: הליקויים עצמם לא משתנים.

יואב קיש: לא הבנתי.

יואב קיש: אני רוצה להבין האם זה מהותי.

יואב קיש: יש כאן עניין של פסילת רשימה.

רון אלמוג: גם היום הסעיף אומר שאלה ליקויים שפוסלים את הרשימה.

יואב קיש: על אותם ליקויים.

רון אלמוג: על אותם ליקויים.

יואב קיש: אם כן, אין שינוי בליקויים.

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: זה טכני.

יואב קיש: נמשיך לסעיף (14).

גלעד קרן: (14) בסעיף 43(א), אחרי "לידי מנהל הבחירות" יבוא "ואם התפטר מועמד לאחר יום הבחירות – לידי השר".

גלעד קרן: (15) בסעיף 52, במקום "המועצה" יבוא "הרשות המקומית" (16) בסעיף 61(ג), אחרי "ותו לא" יבוא "ובלבד שסומנו כאמור בעט בצבע כחול".

יואב קיש: מה זה 61(ג)?

רון אלמוג: יש פתקים מודפסים ויש אפשרות גם לכתוב בכתב יד את האותיות של הרשימה.

יואב קיש: אם נגמרים הפתקים?

רון אלמוג: למשל אם נגמרים הפתקים.

לאה פדידה: זה היה.

לאה פדידה: לוקחים את הפתק הלבן וכותבים עליו.

רון אלמוג: בכנסת נעשה תיקון שקבע שאם כותבים בכתב יד, זה יהיה רק בעט כחול.

יואב קיש: רוצים לשמור את זה אחיד.

רון אלמוג: כן.

לאה פדידה: אם אין פתק, וזה אבסורד שזה קורה, צריך להגביל את צבע העט?

יואב קיש: זה כדי שלא יהיה עניין של צילום או משהו, איזה תיחמון.

יואב קיש: רוצים עט כחול כדי להראות שמישהו כתב.

יואב קיש: זה קיים בחוק הבחירות לכנסת.

גלעד קרן: (17) בסעיף 63 - בפסקה (1), אחרי "כאמור בסעיף 50(ב)" יבוא "במעטפה שלא נחתמה בהתאם להוראות לפי חוק זה".

גלעד קרן: בפסקה (7), במקום "לא יותר משני" יבוא "לא יותר משלושה" ובמקום "הפתק השני לא יובא" יבוא "הפתקים הנוספים לא יובאו".

רון אלמוג: אלה שתי הוראות שנלקחו מהכנסת.

רון אלמוג: אלה שתי הוראות שתוקנו בכנסת וכדי לעשות האחדה בהסדרים, העתקנו את הסעיפים האלה מהכנסת לכאן.

רון אלמוג: בסעיף הראשון, יש חובה שחברי ועדת הקלפי יחתמו על מעטפות ובמקרה שאין חתימה על המעטפות, בעצם המעטפה פסולה ופוסלים את הקול.

רון אלמוג: ההוראה השנייה, במקרה שפתקים נדבקים אחד לשני, אם במקרה שלושה פתקים נדבקו ומישהו הכניס למעטפה, עדיין הקול לא יהיה פסול.

יואב קיש: אם הם אחידים.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: אם הם אחידים.

רון אלמוג: היום שלושה פתקים פוסלים.

יואב קיש: זה מקובל גם בבחירות לכנסת.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: זה מועתק משם.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אני מקבל.

יואב קיש: תחזור עכשיו לסעיף (12).

יואב קיש: סיימנו עד סעיף (17) ועכשיו אנחנו מקריאים את סעיף (12) ואז נשמע את ההערות.

יעקב אשר: תודה היושב ראש.

גלעד קרן: בסעיף 32, אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: "(ו1) ראה מנהל הבחירות, ביום הבחירות, שוועדת קלפי אינה ממלאת את תפקידיה כראוי ועקב כך קיים, לדעתו, חשש שייפגע המהלך התקין של ההצבעה בקלפי, רשאי הוא, - ואנחנו מציעים להוסיף באישור המפקח הארצי על הבחירות - לפזר את ועדת הקלפי האמורה ולמנות ועדה אחרת במקומה.

גלעד קרן: על מינוי כאמור לא יחולו הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ה).

גלעד קרן: מנהל הבחירות רשאי למנות לחבר הועדה לפי סעיף קטן זה את מי שמתקיימים לגביו תנאי הכשירות למינוי למזכיר ועדת קלפי שנקבעו לפי סעיף 32א(א2)".

יואב קיש: מה המשמעות של זה?

יואב קיש: זה לא טכני.

רון אלמוג: זה לא טכני.

יואב קיש: זה חדש?

רון אלמוג: זה חדש.

רון אלמוג: זה קיים במועצות אזוריות.

יואב קיש: לא קיים ברשויות.

רון אלמוג: לא קיים בעיריות ומועצות מקומיות.

רון אלמוג: במקרה שביום הבחירות עצמו יש איזשהו קושי עם ועדת הקלפי - -- -

יעקב אשר: שם זה קיים לא בחוק אלא בצו.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: במקרה שביום הבחירות עצמו ועדת הקלפי לא מתפקדת או יש לה תקלות, היא לא נותנת להצביע, אמרנו שבהמשך יום ההצבעה לתת סמכות למנהל הבחירות באותה רשות מקומית – זה בעקבות הערת הייעוץ המשפטי – גם באישור של המפקחת הארצית על הבחירות להחליף את ועדת הקלפי.

יעקב אשר: מה קורה במצב היום?

יעקב אשר: מה קורה בחוק הקיים היום?

יעקב אשר: מה קורה אם הוא נוכח לראות שהוועדה לא מתפקדת?

רון אלמוג: כלום.

רון אלמוג: אין כל פתרון.

יואב קיש: נתקלתם בעבר במקרים שיש בעיות בוועדות ספציפיות?

יואב קיש: זו בעיה שעלתה?

רון אלמוג: אני אומר שוב.

רון אלמוג: במועצות אזוריות לא הפעלנו את הסמכות אבל עצם זה שקיימת סמכות, לדעתנו זה מאוד חשוב למקרה חריג שיקרה גם כאיום על הסיעות שידעו שהן צריכות להחליף ולהתאים את חברי הוועדה.

יעקב אשר: אם למשל הוא פיזר, איך הוא ממנה את החדש?

רון אלמוג: אחרי שהוא פיזר, בגלל שאנחנו מדברים על יום הבחירות עצמו, הוא ממנה ועדה משלו.

רון אלמוג: הוועדה שהוא ממנה, זה באמת פתרון אחרון.

יואב קיש: זה הפתרון הראשון.

יואב קיש: לא הפתרון האחרון.

רון אלמוג: זאת הסנקציה האחרונה.

רון אלמוג: גוף מינהלי והוא ייתן את האפשרות לוועדה לתקן את דרכיה או לסיעות להחליף את הנציגים שלהן אבל הסעיף שאנחנו מדברים עליו הוא בעצם המוצא האחרון, כאשר אחרי שהיא באמת כבר לא מתפקדת, הוא ימנה ועדה.

יעקב אשר: כל מה שאמרת עכשיו, אני מסכים אבל אני לא רואה את זה בחוק.

רון אלמוג: אולי כדאי להוסיף אחרי שהתרה בחברי הוועדה.

יואב קיש: ופעל להחליף את חבריה דרך חברי הסיעות השונות.

יואב קיש: אם כל זה לא עובד – אז הוא יעשה.

יעקב אשר: מה קורה אם לקלפי לא מגיעים החברים והמזכיר הוא מטעם המדינה?

יעקב אשר: לא הגיעו חברי הקלפי.

יעקב אשר: מה עושים היום?

רון אלמוג: המזכיר פועל בעצמו וממנים עוד מזכיר שיהיה יחד אתו.

רון אלמוג: יש בעצם שני מזכירים בוועדה שפועלים.

יעקב אשר: זה קיים לך היום בחוק.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: זה במקרה שהחברים לא הגיעו.

יעקב אשר: במצב כזה גם המנהל מתקשר לסיעות ומבקש שישלחו אנשים.

יעקב אשר: מתקנים את זה תוך כדי תנועה.

יעקב אשר: השאלה, אם נוכח לראות שיש באמת בעיה בקלפי והוא רוצה לפזר אותה, יפנה - - -

יואב קיש: אני מציע להוסיף תוספת כזאת.

יואב קיש: אנחנו מדברים על שורה שלישית: "עקב כך היה לדעתו חשש שייפגע המהלך התקין של ההצבעה בקלפי" ולאחר שהתריע בפני הוועדה ופנה לסיעות לטפל בבעיה, רק אז.

יעקב אשר: או.

יואב קיש: שני הדברים האלה.

יואב קיש: גם התריע וגם פנה לסיעות ובמידה וכל זה לא צלח בידו, רק אז הפתרון האחרון הוא שהוא רשאי באישור המפקח לפזר.

יואב קיש: שלא ירוץ לשם מיד.

יואב קיש: שיבינו שהכוונה היא קודם כל לנסות להסדיר את זה בצורה כמו שאמרת שהיא הגיונית.

יואב קיש: אם זה לא עוזר ואנחנו באירוע חריג, צריך לטפל בו באופן חריג.

רון אלמוג: מבחינת הנוסח, הנוסח שיש לנו למשל בוועדת בחירות בפיזור, כאשר השר מפזר ועדת בחירות, לאחר שהוא התרה בה.

רון אלמוג: זה המנגנון.

יואב קיש: לא כתוב כאן.

רון אלמוג: לא, זה לא כתוב כאן אבל זה מה שאני מציע להוסיף לאחר שהוא התרה בה.

יואב קיש: ומה עם הנושא של בחירות חברים חדשים אחרים מהסיעות?

יואב קיש: האם יש אפשרות לומר התרה בה ולקבל חברים אחרים מהסיעה?

רון אלמוג: אני אומר שכאשר הוא מתרה בה, או שהם עצמם יתקנו את פעילותם או שיחליפו אותם.

יואב קיש: אתה אומר שהמילה התרה בה, היא מכילה בתוכה את התהליך הזה שאני מדבר עליו.

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: שלטון מקומי, מה אתם אומרים?

יואב קיש: נראה לכם?

מירה סלומון: אין לנו דעה בנושא.

יעקב אשר: זאת יותר סוגיה של המפלגות.

יואב קיש: מקובל עליך הנושא של התראה ככפי שנוסח?

יעקב אשר: מבחינתי הדבר הזה, זה נראה כאילו התרה בהם, ואם לא – הוא ממנה.

יעקב אשר: זאת אומרת שהוא יכול להחליט שהוא שם אנשים אחרים ולא ממפלגות.

יעקב אשר: זה כוח שלא קיים היום.

יואב קיש: קודם כל, אני מסכים אתך וזו השאלה העקרונית, האם אנחנו רוצים לאפשר את התהליך הזה בכלל.

יואב קיש: הוא קיים היום במועצות האזוריות.

רון אלמוג: במועצות האזוריות.

יואב קיש: והוא לא קיים ברשויות.

רון אלמוג: לא לגבי ועדת קלפי.

רון אלמוג: הוא כן קיים לגבי ועדת הבחירות.

רון אלמוג: ועדת הבחירות היא גם נציגים של סיעות וגם שם אם היא לא מתפקדת, יש אפשרות לשר, לאחר שהוא התרה בה, למנות ועדה אחרת במקומה שהיא לא מנציגי הסיעות.

יואב קיש: אני חושב שזה מנגנון שבמקרה קיצון לא יופעל, לא יעשו שימוש.

יעקב אשר: כן, אבל זה נותן משהו שיכול להיות שבמקום מסוים יעשו קיצור דרך וילכו ישר לזה.

יעקב אשר: הוא מינה אותו.

יעקב אשר: אני התרעתי, התרעתי לפני חמש דקות, תן לי חצי שעה לשלוח בן אדם.

יואב קיש: אתה צודק.

יואב קיש: זה בדיוק המשקל.

יואב קיש: אנחנו בסוף צריכים להחליט לפי הסיכון-סיכוי.

יואב קיש: השאלה היא מה יותר בעייתי, האם לבטל את הכלי הזה, כי אפשר להגיד שלא מאשרים, אין את הכלי הזה והוא גם לא יהיה במועצות האזוריות, כי אתה יוצא מהנחה שהנזק שהוא יכול לגרום, כמו שאתה מתאר, הוא יותר גבוה מהתועלת במקרים שצריך אותו.

יואב קיש: יש לי הרגשה, ואני לא מספיק מנוסה כאן, ואני באמת אשמח לשמוע מה דעתכם, שזה לא מנגנון שהפעילו אותו.

יואב קיש: שמעת, הוא לא הופעל פעם אחת לפי דעתי.

יואב קיש: אמרתם שאתם לא מכירים.

רון אלמוג: במערכת הבחירות הקודמת של המועצות האזוריות הוא לא הופעל.

יעקב אשר: ממתי הצו הזה במועצות האזוריות?

יעקב אשר: אני חושב שזה חדש.

רון אלמוג: לא.

רון אלמוג: הוא לא חדש אבל הוא לא הופעל בבחירות האחרונות למועצות האזוריות ב-2012 וב-2013.

רון אלמוג: כן נעשה בו שימוש בפסיקת בתי המשפט כאיזשהו כלי למנהל הבחירות לסייע.

רון אלמוג: אני אומר שוב שבגלל שאנחנו מדברים על יום הבחירות עצמו, יש כאן איזשהו איזון.

רון אלמוג: הוספנו, בעקבות ההערה של הייעוץ המשפטי, את הסמכות - - -

יואב קיש: נכון, אנחנו לא מתייחסים לזה אבל היועץ המשפטי של הוועדה הוסיף באישור המפקח הארצי על הבחירות.

יואב קיש: זה לא שאיזה מישהו בשטח אומר שהוא מעיף אותם.

יעקב אשר: אלה שלייקעס טובים.

יואב קיש: כן.

יעקב אשר: בעצם למנהל הבחירות יש סמכות להפעיל את הקלפי גם עם שני מזכירים.

יעקב אשר: רק אם לא באים?

רון אלמוג: כן.

יואב קיש: יעקב, אני חושב שהפתרון שאמרנו עם ההליך כמו שאמרנו, לאחר התראה והשילוב של אישור, זה בעצם האישור שלך, אם אני מבין נכון.

יואב קיש: היא לא תבוא ותאשר לכל אחד סתם.

יואב קיש: היא תבדוק, הוא תראה מה היה ואם באמת יש בעיה של קלפי לא מתפקדת, היא תפעל.

יעקב אשר: מה הבעיה שהמזכירים ימשיכו?

יואב קיש: יתריע.

יואב קיש: אם הם לא פועלים לתיקון, אם בסוף הסיעות עסוקות ולא מתייחסות, הם צריכים לטפל בזה.

יואב קיש: הם צריכים שיהיה להם כלי כזה.

יואב קיש: זה מגיע אליה ישירות.

גלעד קרן: זה לא נשאר ברמה המקומית.

יואב קיש: אני מרגיש עם זה בסדר.

יואב קיש: זה מאוזן.

יעקב אשר: השאלה אם אי אפשר להוסיף כאן עוד איזושהי מילה.

מורן ישראל: זה לא מופיע באישור של המפקחת.

מורן ישראל: לדעתי זה איזון מעולה.

מורן ישראל: האופציה האחרת לאזן את זה היא לקבוע שלא ייפסלו מעל 5 אחוזים מהקלפיות.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אנחנו לא חוששים ממגה תופעה.

יואב קיש: אני חושב שאנחנו חוששים שלא תהיה יוזמה בשטח על רקע אישי.

יעקב אשר: יפעל להחלפת חברים.

יואב קיש: כתבנו יתריע וכתבנו באישור המפקחת.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: זה נראה לי מאוזן מאוד.

יואב קיש: קודם כל יתריע, ורק בלית ברירה הוא פונה אליה והיא בוחנת ומאשרת.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: זה לא יקרה.

יואב קיש: זה ביטחון שיקרה רק במקרה חירום.

יעקב אשר: יתריע בפני מי?

יעקב אשר: תן לי את הנוסח.

יואב קיש: איך אתה רוצה להוסיף את מה שאמרת לגבי יתריע?

רון אלמוג: יש לנו את זה בסעיף 27א.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: בסעיף הזה אני רוצה את זה.

יואב קיש: תקריא את זה.

רון אלמוג: רשאי הוא באישור המפקח הארצי על הבחירות ולאחר שהתרה בחברי הוועדה.

יואב קיש: אז לא רשאי הוא.

יואב קיש: לאחר שהתרה בחברי הוועדה ובמידה והבעיה ממשיכה להתקיים לדעתו, רשאי הוא.

יואב קיש: זאת אומרת, התרה והבעיה עדיין נמשכת, אז הוא רשאי.

יואב קיש: זה התהליך שאנחנו רוצים לראות.

יעקב אשר: ההתראה היא רק מול חברי הוועדה?

רון אלמוג: אני אומר מבחינת הנוסח של ועדת הבחירות, זה מתחיל ברשאי מנהל הבחירות להתרות בה, לא שעתה ועדת הקלפי להתראה, רשאי מנהל הבחירות.

יואב קיש: תכתוב נוסח דומה.

יואב קיש: שיהיה נוסח דומה כמו שכתוב כאן, התראה, ואם הם לא פעלו לתיקון, אז הוא רשאי באישור המפקח כפי שהוספנו.

יואב קיש: אין מה לעשות, צריך גם את זה.

יעל כהן-פארן: ברשותך אדוני, אני רוצה להתנצל שלא הייתי בתחילת הדיון כיוון שהייתי בדיון אחר ולהעלות את ההסתייגויות שלי לסעיפים.

יואב קיש: עוד לא הצבענו.

יואב קיש: כאשר נצביע, תוכלי לומר שיש לך הסתייגויות.

יעל כהן-פארן: אבל אני רוצה להעלות אותן לדיון.

יואב קיש: על איזה סעיפים את מדברת?

יעל כהן-פארן: על 1 ו-2.

יעל כהן-פארן: אחד מהם היה בדיון.

יואב קיש: מה הבעיה עם סעיף (1)?

יעל כהן-פארן: לא בעיה.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להוסיף.

יעל כהן-פארן: הבנתי שהיה כאן דיון לגבי כך שמועמד לרשימה שיש לו הרשעה, אם לא היו לו שלושה חודשי מאסר, הוא עדיין יכול - - -

יואב קיש: זה לא סעיף (1).

יעל כהן-פארן: זה מופיע בסעיף 1.

יואב קיש: סעיף כללי 1.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: על איזה סעיף קטן את מדברת?

יעל כהן-פארן: שני התיקונים שלי נוגעים לסעיף (1) ולסעיף (2).

יעל כהן-פארן: בסעיף 7א לחוק המקורי, אבל בסעיף 7(ב) ו-(ג) – לא 7א - - -

יואב קיש: לא, אני מצטער.

יואב קיש: דברי מהותית.

יעל כהן-פארן: אני אומר מהותית ואז אני אקריא את ההסתייגות.

יעל כהן-פארן: היום כל מועמד לרשימה שלא הורשע וקיבל שלושה חודשי מאסר, כמו שאנחנו יודעים עבירות מומרות לחודשי שירות ועבודות שירות ובעצם על זה נסלח להם וגם מי שהורשע, אלא אם ועדת הבחירות החליטה שיש קלון.

יעל כהן-פארן: התנאי הזה של שלושה חודשי מאסר, לדעתי לא צריך להיות חובה בתוך הפסיקה.

יעל כהן-פארן: לא רק מי שקיבל שלושה חודשי מאסר לא יכול להיות מועמד אלא מי שהורשע לא יכול להיות מועמד.

סעיד אלחרומי: כל עבירה?

סעיד אלחרומי: כל מי שיש לו קלון.

יעל כהן-פארן: כן.

יעל כהן-פארן: כרגע זה מחויב בשלושה חודשי מאסר.

יואב קיש: זה החוק היום.

יואב קיש: את אומרת שינוי מהותי שלא קשור לשינוי שביקשו כאן.

יואב קיש: כאן עד עכשיו עסקנו בעיקר בשינויים טכניים.

יואב קיש: אם את רוצה להביא שינוי מהותי, תגישי את זה כהסתייגות ונדון בזה בהמשך.

יואב קיש: אני לא רוצה לדון בזה עכשיו.

יואב קיש: אני רוצה לסיים את הנושאים הטכניים קודם ואחר כך לדבר במהות.

יעל כהן-פארן: בסדר.

יעל כהן-פארן: עוד שינוי שהוא טכני-מהותי, תקרא לזה איך שאתה רוצה.

יעל כהן-פארן: בעצם היום, בכל כללי מימון, יש יתרון מובנה למי שהוא מייצג של מפלגה שיש לה נציגות בכנסת.

יעל כהן-פארן: המימון שמסודר לו הוא משמעותית יותר גדול.

יואב קיש: גם מהותי.

סעיד אלחרומי: זה לא קיים כאן.

יעל כהן-פארן: אני אסביר למה זה רלוונטי.

יואב קיש: איזה סעיף את רוצה לתקן?

יעל כהן-פארן: אני רוצה לתקן בסעיף 1, בהגדרה מפלגה.

יעל כהן-פארן: למחוק את "שיש לה לפחות נציג אחד בכנסת".

יעל כהן-פארן: זאת אומרת, נציג של מפלגה, גם אם אין לה נציג בכנסת, יכול לקבל את המימון כמו מפלגה שיש לה נציג בכנסת.

יואב קיש: תגישי את זה כהסתייגות.

קריאה: אבל יש זכאות למימון.

יואב קיש: את לא מנהלת אתו דיון.

יואב קיש: אני מנהל את הדיון.

יואב קיש: אני לא רוצה יותר הערות.

יעל כהן-פארן: לסעיף האחרון, (12).

יעל כהן-פארן: אני לא יודעת אם יש סעיף אחר שמתייחס לזה אבל לדעתי זה רלוונטי לסעיף (12).

יעל כהן-פארן: סעיף (12) מתייחס לאיזה שהם אי סדרים ואני רוצה להעלות אפשרות של אי סדרים שקורים עקב תופעה קיצונית כמו הפסקת חשמל ודברים שאין עליהם שליטה אבל שיכולים להוות.

יעל כהן-פארן: איך מתמודדים עם זה?

יעל כהן-פארן: אין לי כאן את התשובה ואני חושבת שזה נושא לדיון כי אני יודעת שיש מקרים.

יעל כהן-פארן: יש סעיף שמתייחס לזה?

קריאה: כן.

יעל כהן-פארן: בסדר.

יעל כהן-פארן: סליחה.

יעל כהן-פארן: לא מצאתי אותו.

יואב קיש: אני מבקש שתגישי את ההסתייגויות לוועדה ואנחנו נצביע עליהן ונדון בהן בהמשך.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אנחנו בסעיף (18).

יואב קיש: (18) בסעיף 64(א), אחרי "שיקבע שר הפנים בתקנות" יבוא "רישום של הקולות הנערך על גבי טופס שנקבע כאמור בתקנות, לשם ספירת הקולות, לא יהווה חלק מפרוטוקול ועדת הקלפי לפי סעיף זה".

רון אלמוג: זה שינוי שהוא קצת יותר מהותי.

רון אלמוג: היום, לפי הפסיקה, לפרוטוקול ועדת קלפי יש מעמד עודף מבחינת ראיות והוכחות בבתי משפט.

רון אלמוג: הפרוטוקול נערך על ידי המזכיר וכל חברי ועדת הקלפי מכל הסיעות השונות חותמים ויכולים להעיר הערות.

רון אלמוג: בנוסף לפרוטוקול יש גיליון ספירת קולות שכל חבר ממלא בעצמו, סופר כמה פתקים קיבלה כל רשימה.

רון אלמוג: בעקבות אמירה שהייתה בפסיקת בית המשפט העליון אחרי הבחירות האחרונות, אנחנו רוצים להבהיר שהגיליונות האלה שכל אחד ממלא בצורה עצמאית, הם לא חלק מהפרוטוקול והם לא ייהנו מאותו מעמד עודף של הפרוטוקול.

יעל כהן-פארן: זה גם היום בחוק או שזה שינוי?

רון אלמוג: היום זה לא מוסדר.

יעל כהן-פארן: היום זה לא מוסדר ואתה רוצה להבהיר שהם לא חלק מהפרוטוקול.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: היום לא כתוב לכאן או לכאן.

יואב קיש: תסביר שוב לגבי (18).

רון אלמוג: הפסיקה של בתי המשפט נתנה מעמד עודף מבחינת ראיות והוכחות לפרוטוקול ועדת הקלפי.

יואב קיש: אתה אומר שחוץ מפרוטוקול הוועדה, מה יש עוד?

רון אלמוג: יש גיליונות ספירת קולות.

רון אלמוג: מחולק דף אחד לכל חבר ועדה והוא מסמן בעצמו את הסימונים.

רון אלמוג: הוא בעצם סופר כמה פתקים קיבל כל מועמד וכל רשימה.

רון אלמוג: כל אחד ממלא את זה בעצמו.

רון אלמוג: לכן אנחנו רוצים להבהיר שזה לא חלק מהפרוטוקול.

יואב קיש: בכנסת זה כן חלק או לא?

יואב קיש: מה קורה בבחירות ארציות לכנסת?

רון אלמוג: לא בדקנו את זה.

עמי ברקוביץ: הפסיקה היא לגבי רשויות מקומיות.

עמי ברקוביץ: היא יצרה את השינוי בעקבותיו מתבקשת ההבהרה.

רון אלמוג: כן, זו פסיקה שנוגעת לרשויות המקומיות.

יואב קיש: יכולה להיות סתירה בין ספירות שונות של חברים שונים.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: אנחנו חושבים שצריך להעדיף את הפרוטוקול שעליו בסוף כולם חותמים, ואם יש למישהו הערה, הוא כותב את ההערה שלו בפרוטוקול ואז הפרוטוקול בעצם משקף את כל הדיון.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: אם זה חלק מפסיקה, זה נשמע הגיוני.

גלעד קרן: ׁ(19) בסעיף 70א, במקום "מנדט אחד לפחות" יבוא "50 אחוזים לפחות מהמודד כמשמעותו בסעיף 67(3)".

רון אלמוג: בעקבות הערה של מבקר המדינה.

רון אלמוג: יש עירבון שרשימות צריכות לתת, רשימות חדשות שמתמודדות, ואם הן לא מגיעות למנדט, אנחנו מחלטים להן את העירבון.

רון אלמוג: מצד שני יש מימון מדינתי שניתן לרשימות ושם הגבול הוא חצי מנדט.

רון אלמוג: נוצר מצב שבו למעשה המדינה משלמת לאותן רשימות את המימון עבור העירבון בגלל שיש חוסר התאמה בין המנדט לחצי מנדט.

רון אלמוג: אנחנו בעצם קובעים את אותו רף לעירבון ולמימון שהוא 50 אחוזים מנדט.

מורן ישראל: מה שקרה בעבר זה שהיו יכולים לחלט לך את העירבון ובכל זאת היית מקבל מימון בחירות כי עברת 50 אחוזים.

מורן ישראל: העירבון היה מוחזר רק במנדט.

מורן ישראל: הגיוני שיחזירו את העירבון אם הבאת 50 אחוזים כי אתה כבר מקבל כסף מהמדינה.

יואב קיש: אבל צריך לוודא שהכסף מהמדינה הולך במקום העירבון.

רון אלמוג: זה בעצם פותר את זה.

רון אלמוג: זה קובע את אותו רף.

רון אלמוג: אם קיבלת פחות מ-50 אחוזים, אתה משלם את העירבון ולא מקבל כלום מהמדינה.

רון אלמוג: אם קיבלת מעל 50 אחוזים, אתה מקבל מהמדינה ולא משלם כלום על העירבון.

רון אלמוג: כך אין את הפער הזה שהמדינה למעשה שילמה את העירבון.

גלעד קרן: (20) בסעיף 73, אחרי סעיף קטן (ד1) יבוא: "(ד2) על אף האמור בסעיפים קטנים (ג) ו-(ד1), פסק בית המשפט כאמור בסעיף קטן (ב)(1), לאחר שהתקיים לגבי הערעור האמור בסעיף קטן (א1) סיפה, רשאי הוא, אם ראה טעם מוצדק לכך, להורות כי יחולו לעניין הבחירות החדשות הוראות סעיף 73א(1) או (3)".

יואב קיש: מה המשמעות של זה?

רון אלמוג: בעיקרון הכלל הוא שבערעור בחירות, אם בית המשפט ביטל את הבחירות, תוך 30 ימים יש בחירות חדשות עם אותו פנקס בוחרים.

יואב קיש: רגע.

יואב קיש: הלכתי לאיבוד.

יואב קיש: קודם כל, זה טכני או מהותי?

רון אלמוג: זה לא טכני.

יואב קיש: לא טכני.

יואב קיש: אז תסביר עוד פעם.

רון אלמוג: היום במקרה שבית משפט מבטל בחירות, בערעור בחירות, תוך 30 ימים יש בחירות חדשות.

יואב קיש: באותו מקום.

רון אלמוג: באותו מקום ועם אותו פנקס בוחרים שהיה בבחירות הקודמות.

רון אלמוג: יש מקרים בהם, אם יש ערעור בחירות מורכב - - -

יואב קיש: כשאתה מסביר לי, אתה צריך להתחיל לומר שהסעיף הזה דן במקרים בהם בית משפט מבטל בחירות מקומיות בסניף מסוים, ברשות מסוימת.

יואב קיש: אז אתה מפקס אותי.

יואב קיש: עכשיו אתה מתחיל להסביר לי מה קורה באותה סיטואציה כי אני לא רואה את סעיף 73 מול העיניים שלי.

רון אלמוג: יש מקרים שהם יותר מורכבים, שבית המשפט פוסק לפעמים שנה אחרי שהוגש ערעור בחירות, כלומר, שנה אחרי הבחירות הראשונות.

רון אלמוג: במקרה הזה אנחנו רוצים לתת לבית המשפט שיקול דעת לומר שהבחירות לא יהיו תוך 30 ימים אלא תוך 120 ימים.

רון אלמוג: בגלל שכבר עברה שנה מאז הבחירות, צריך להכין פנקס בוחרים חדש וצריך להיערך הרבה יותר זמן.

רון אלמוג: הרציונל בסעיף המקורי היה שהבחירות הן כבר ממש היו.

יואב קיש: הסיכום של הסעיף הזה הוא כזה: נותנים לבית המשפט גמישות שלא קיימת היום בחוק לקביעת תאריך לבחירות מחודשות לאחר שהתקבל ערעור.

סעיד אלחרומי: וגם לגבי פנקס הבוחרים.

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: זה בא ביחד.

רון אלמוג: בגלל שעבר כבר הרבה זמן, מכינים מחדש את פנקס הבוחרים.

יעל כהן-פארן: השאלה אם לא צריך לומר לא שיש לו גמישות בהחלטה לגבי פנקס הבוחרים אלא שיש החלטה בחוק שפנקס הבוחרים מחודש, אם זה אחרי שנה.

יעקב אשר: אבל אי אפשר אחרי שנה.

יעקב אשר: כרגע זה מוגבל.

יעל כהן-פארן: הוא מדבר על אם זה אחרי שנה.

יעל כהן-פארן: נכון שזה מוגבל.

יואב קיש: הבחירות כיום, 30 יום אחרי תאריך ההחלטה.

יואב קיש: תאריך ההחלטה של בית המשפט על פסילת בחירות לקח שנה ואולי יותר.

רון אלמוג: יכולה להיות חצי שנה.

יואב קיש: השאלה היא האם המשמעות לעשות ספר בוחרים חדש, האם זה הכרחי או לא הכרחי.

יעקב אשר: אחרי שנה יש הגיון בזה.

רון אלמוג: לכן אנחנו רוצים לתת לבית המשפט את שיקול הדעת לקבוע.

יואב קיש: בית המשפט יקבע אם צריך ספר בוחרים חדש או לא?

רון אלמוג: כן.

רון אלמוג: בין השאר לפי הזמן שעבר מאז הבחירות הראשונות.

יואב קיש: אנחנו לא נקבע כאן.

יואב קיש: זאת תהיה טעות לקבוע.

יואב קיש: בסדר.

גלעד קרן: (21) בסעיף 82 - בסעיף קטן (א), אחרי "אלה שהצביעו בקלפיות לחיילים" יבוא "(בסעיף זה – מעטפות החיילים) ובמקום "לוועדות בחירות שליד הרשויות המקומיות המתאימות" יבוא "לוועדות הקלפי המיוחדות שמונו לי הוראות סעיף קטן (א1) ברשויות המקומיות המתאימות".

יואב קיש: זה סעיף טכני או מהותי?

רון אלמוג: זה סעיף חצי מהותי.

יעקב אשר: הוא לא טכני.

רון אלמוג: הוא לא מהותי לגמרי.

רון אלמוג: יש חיילים ואסירים שמצביעים במעטפות כפולות ואחר כך מרכזים את כל המעטפות הכחולות מכל הארץ ומנתבים את זה מחדש לרשויות המקומיות, ואז בעצם צריך לספור את המעטפות האלה.

רון אלמוג: היום ההסדר שקיים הוא שוועדת הבחירות של אותה רשות מקומית היא סופרת את המעטפות הכפולות.

רון אלמוג: ועדת הבחירות יכולה להיות לפעמים גם 30 אנשים בתל אביב, לפי מספר חברי המועצה.

רון אלמוג: לכן כאן אנחנו מציעים להקים ועדת קלפי חדשה שהיא מורכבת מנציגי הסיעות אבל ועדת קלפי של שלושה שהיא סופרת את הפתקים.

מורן ישראל: זה לא באמת חוסך שום דבר.

מורן ישראל: זה פשוט לא מאפשר לסיעות, מרקם הסיעות השונות, להשתתף באותו הליך.

מורן ישראל: בסוף קלפיות של נכים וקלפיות של חיילים שנספרות לאחר מכן יכולות להגיע ל-5 אחוזים מכלל ההצבעה בישוב.

מורן ישראל: אם כל הסיעות רוצות להשתתף, צריך לתת להן להשתתף.

יואב קיש: אתה אומר כרשימה - - -

מורן ישראל: שאולי במקרה שרירותית לא תיכנס בשלוש הסיעות האלה.

מורן ישראל: אני כן רוצה להיות שם.

מורן ישראל: אני רוצה שיהיה לי SAY בתוך הוועדה הזאת.

מורן ישראל: יכול להיות שאני אהיה בצד השני של השלוש.

יואב קיש: מה התשובה שלכם לעניין הזה?

יואב קיש: למה לנתק את היכולת של כל הסיעות?

רון אלמוג: יש קושי לעשות פעולות כאלה ב-20-30 אנשים.

רון אלמוג: לכן יש לנו כאן ועדת קלפי כמו כל ועדת קלפי שסופרת פתקים רגילים.

רון אלמוג: גם לגבי ספירת הפתקים הכפולים, תקום ועדת קלפי שהיא ועדת קלפי שוועדת הבחירות בוחרת אותה של נציגי סיעות שונות.

יואב קיש: גם כך אתה לא נמצא בכל ועדות הקלפי.

מורן ישראל: אתה נמצא בכל ועדת קלפי ואתה רשאי להיות משקיף.

יואב קיש: אז תהיה משקיף.

יואב קיש: תן להם משקיף.

יואב קיש: אין בעיה.

יואב קיש: הוא יכול להיות משקיף?

יואב קיש: אתה יכול להיות משקיף.

מורן ישראל: משקיף רשאי להכניס לפרוטוקול הערה?

יואב קיש: רגע.

יואב קיש: היום, מבחינת מה שהבנתי, תגיד לי אם אני צודק, נכון להיום, בגלל שזה לא מצומצם לאותה ועדה ספציפית, כל החברים, אלה יכולים להיות עד 30 אנשים, אתה צריך את כולם.

רון אלמוג: כן.

מורן ישראל: כמה סיעות יש במועצה?

רון אלמוג: אם כולם נמצאים, בעצם כולם צריכים לשבת סביב שולחן בגודל כזה.

סעיד אלחרומי: מניסיון אישי.

סעיד אלחרומי: בדרך כלל מי שסופר, זה מנהל הבחירות יושב, מנהל הבחירות והצוות שלו, ויושבים כל נציגי הסיעות וסופרים את הקולות.

סעיד אלחרומי: זה מה שקורה בפועל.

קריאה: בתל אביב אין 30 סיעות.

קריאה: יש בסך הכול שש סיעות.

קריאה: אפשר לתת נציג לכל סיעה.

מורן ישראל: אני מקבל את מה שהוא אומר.

מורן ישראל: נציג מכל סיעה, זה סביר לחלוטין.

קריאה: זה סביר.

קריאה: בתל אביב יש חמש-שש סיעות.

יואב קיש: מה הבעיה עם נציג מכל סיעה?

יואב קיש: כדי שלא נרגיש שמישהו נשאר בחוץ.

רון אלמוג: אין בעיה.

יואב קיש: אם כן, נציג מכל סיעה ופתרנו את הבעיה.

גלעד קרן: זה עדיין לא פותר את הבעיה של אנשים מסיעות מתמודדות ולא מיוצגות כרגע.

יואב קיש: אם ירצו, יתמודדו.

יואב קיש: אני כותב נציג מכל סיעה.

יואב קיש: לא חייבת להיות מיוצגת.

יואב קיש: אם כן, נציג של כל סיעה מיוצגת.

סעיד אלחרומי: האחרים יהיו משקיפים.

יואב קיש: בדיוק.

יואב קיש: האחרים משקיפים.

יואב קיש: תקנו את זה ונמשיך.

גלעד קרן: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "א1) (1) לא יאוחר מיומיים לפני יום הבחירות, תבחר ועדת הבחירות שליד כל רשות מקומית ועדת קלפי מיוחדת בה נציג מכל סיעה, שתהיה מורכבת מנציגי כל הסיעות.

גלעד קרן: לא בחרה ועדת הבחירות ועדה כאמור עד המועד האמור, ימנה מנהל הבחירות ועדה כאמור מקרב מי שמתקיימים לגביהם תנאי הכשירות למינוי למזכיר ועדת קלפי שנקבעו לפי סעיף 32א(א2) (בפרק זה – ועדת קלפי מיוחדת).

גלעד קרן: מנהל הבחירות ימנה, בהתייעצות עם ועדת הבחירות, מזכיר לוועדת קלפי מיוחדת.

גלעד קרן: (2) ועדת קלפי מיוחדת תהיה אחראית לקבלת מעטפות החיילים, לבדיקת קולות החיילים ולספירתם".

יעל כהן-פארן: איפה המשקיפים?

יואב קיש: רגע, נסיים את הסעיף.

גלעד קרן: בסעיף קטן (ב), במקום "לוועדת הבחירות" יבוא "לוועדת הקלפי המיוחדת".

גלעד קרן: בסעיף קטן (ד), לפני "חברי ועדת הבחירות" יבוא "חברי ועדת הקלפי המיוחדת" ובמקום "לדעת ועדת הבחירות" יבוא "לדעת ועדת הקלפי המיוחדת".

גלעד קרן: (22) בסעיף 83 - בסעיף קטן (א), במקום "ועדת הבחירות" יבוא "ועדת קלפי מיוחדת".

גלעד קרן: במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) על חתימת הפרוטוקול ועל הערות לפרוטוקול יחולו הוראות סעיף 64(ב)".

יואב קיש: אני מסכם את השינויים עליהם דיברנו.

יואב קיש: זה יהיה נציג לכל סיעה מיוצגת.

יואב קיש: אני מבקש שיהיה רשום גם שכל מי שרוצה להיות משקיף, גם אם הוא לא סיעה מיוצגת, תהיה לו את הזכות להיות משקיף.

קריאה: זה כתוב.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: ברשותכם, אנחנו סיימנו עד סעיף (22).

יואב קיש: אני רוצה לחזור לסעיף (12) כי דיבר אתי גם חבר הכנסת יעקב אשר לגביו.

יואב קיש: מכיוון שזה מנגנון חדש לבחירות ברשויות, אני רוצה שיהיה באופן ברור וקבוע שבמידה ויש בעיה עם נציג כזה או אחר של סיעה או מפלגה לצורך העניין, יהיה הליך ראשוני של בקשה מאותה מפלגה להחליף את הנציג.

יעקב אשר: אני רוצה להציע לך משהו אחר.

יעקב אשר: חשבתי וגם התייעצתי.

יעקב אשר: יש כאן איזשהו הליך שאני לא בטוח שהוא נכון.

יעקב אשר: למשל הבחירות לכנסת, מה קורה במצב כזה בבחירות לכנסת?

יואב קיש: אין התייחסות.

יעקב אשר: אין התייחסות.

רון אלמוג: לא בדקנו.

יואב קיש: יותר מזה, מה היה בחוק לרשויות לערים?

יואב קיש: גם אין לך פתרון.

רון אלמוג: היום אין התייחסות לזה.

יעקב אשר: יש כאן איזשהו פיחות זוחל בעניין הזה שאני לא יודע אם אנחנו יכולים לקבל אותו.

יעקב אשר: אני אומר את זה בגלוי ואני אסביר במה מדובר.

עמי ברקוביץ: לפי מה שעלה בשיח שלנו עם הכנסת, זה לא קיים הסדר.

יעקב אשר: לא קיים הסדר ולא בכדי הוא לא קיים ואני אסביר למה.

יעקב אשר: המדינה ממנה את המזכירים ואת השאר ממנות המפלגות.

יעקב אשר: לא יכול להיות מצב שבו יהיו איזה שהן תלונות כאלה ואחרות שהקלפי לא מתפקדת.

יעקב אשר: אם יש מישהו שחלילה עשה דבר שהוא לא בסדר, שיזמינו משטרה וייקחו אותו אבל אתה לא יכול לבוא, להיכנס לנעלי נציגי המפלגות.

יעקב אשר: לדעתי, אם אתה שואל אותי היושב ראש, כל הסעיף הזה הוא מיותר.

יואב קיש: אתה אומר שלא נשכפל את מודל המועצות האזוריות למודל ראשי רשויות.

יעקב אשר: גם שם זה היה בצו ולדעתי לא שמו לב לזה.

יעקב אשר: אני אומר את זה בגלוי.

יעקב אשר: אני חושב שיש כאן פגיעה.

יעקב אשר: זה כמו שתגיד שיש ועדה שיושבים בה נציגי סיעות, כמו הוועדה הזאת, בה יושבים אנשי מקצוע והיא מתנהלת לא כראוי כי אין תה או אין קפה ואז מחליפים אותנו לכמה דקות או לכל היום.

יעקב אשר: זאת סמכות שהיא צריכה חשיבה הרבה יותר גדולה.

יעקב אשר: אני מציע להוריד את הסעיף הזה.

יואב קיש: ראשית, לפי לוחות הזמנים אנחנו נסיים את הישיבה עכשיו.

יואב קיש: לגבי סעיף (12) אני אומר שאני מסכים לדעתו של חבר הכנסת יעקב אשר ואני בעד הורדת הסעיף.

יואב קיש: אנחנו נמשיך בהקראה ובהצבעות בישיבה הבאה שתיקבע.

יואב קיש: תבואו עם הצעה אחרת לסעיף (12) שתאפשר לכם כלי להתמודד עם הבעיה הזו תוך כדי שמירת זכויות.

יעל כהן-פארן: מה החשש שלך?

יעקב אשר: המזכיר אומר שיש בעיה, לא מסתדרים וכולי.

יואב קיש: אני מסכם את הדיון.

יואב קיש: אנחנו הקראנו את סעיף (23) לא כולל.

יואב קיש: אני חייב לסיים.

יואב קיש: אנחנו נמשיך בדיון נוסף.

יואב קיש: אנחנו נקבע דיון נוסף.

יואב קיש: כרגע סעיף (12) כפי שהוא, הנוסח לא מקובל על חברי הוועדה.

יואב קיש: אם אתם עדיין חושבים שיש בעיה ואתם צופים בעיה ואתם רוצים משהו, הבנתם את הסתייגויות חברי הוועדה ותנסו למצוא נוסח שיכול לחיות עם תפיסת העולם הזאת.

יואב קיש: כרגע קראנו את סעיף (22) כולל.

יואב קיש: יש את ההסתייגויות של חברת הכנסת יעל כהן-פארן ואנחנו נקבע ישיבה נוספת.

יעל כהן-פארן: אני רק אומר לגבי סעיף (12) שאני לא בטוחה שהוא לא מקובל אלא אני רוצה להבין יותר את ההסתייגות שלך.

יעקב אשר: דברי עם מנהל המפלגה שלך.

סעיד אלחרומי: נותנים כוח למנהל הבחירות.

ענת אסרף: לי חשוב לציין שבגלל לוחות הזמנים בהם אנחנו נמצאים, מאוד נודה לכם אם תיקבע ישיבה נוספת בהקדם.

יואב קיש: אני כבר אומר לך שזה ייקח כשבועיים.

יואב קיש: לא יהיה לפני עוד שבועיים.

יואב קיש: אני יודע את לחץ הזמנים של הוועדה.

יואב קיש: זאת הצעת חוק עמוסה.

יואב קיש: אם תאמרו לי שלא מעניין אתכם מה קורה אחרי סעיף (229, אני חותך ומצביע עכשיו.

יואב קיש: אם תגידו לי שאתם רוצים לחכות עוד שבועיים, נחכה עוד שבועיים.

יואב קיש: אני היום מוכן לאשר בלי סעיף (12) את הסעיפים עד סעיף (22) כולל, מה שהקראנו.

יואב קיש: אם אתם רוצים, אני אעשה זאת.

יואב קיש: אם אתם רוצים שינויים נוספים, זה ייקח שבועיים.

יעקב אשר: החוק חל כולו ביחד.

יואב קיש: אני יכול לאשר סעיפים.

יואב קיש: להצביע על סעיפים ולאשר אותם.

יואב קיש: אני לא עושה פיצול.

יואב קיש: אם הם לא יספיקו, הם לא יספיקו.

סעיד אלחרומי: התאריך שלכם הוא פסיקת הבג"ץ.

ענת אסרף: 3 ביוני.

סעיד אלחרומי: 150 ימים לפני הבחירות.

יעקב אשר: שבועיים, זה סביר.

יואב קיש: אמרתי שבועיים.

יעקב אשר: זה מהיר מאוד בסטנדרטים של הכנסת.

יואב קיש: אם אתם אומרים לי שאתם מוכנים לוותר על יתרת החוק, נראה לי שכולם יהיו כאן מרוצים.

מורן ישראל: השאלה מתי הוא חל אחרי השבועיים האלה, מרגע שהוא יעבור את המשך החקיקה.

יואב קיש: ברגע שהוועדה תסיים את עבודתה ותצביע ותכין אותו לקריאה שנייה ושלישית, אני לא מניח שיעכבו את זה במליאה.

יואב קיש: אני לא רואה כאן התנגדויות בולטות.

יואב קיש: אנחנו נחכה.

יואב קיש: ניפגש בעוד כשבועיים.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הישיבה נעולה.