ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1024, 2018-05-02 09:30

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מקדם בברכה את נגידת בנק ישראל קרנית פלוג ואת יושב-ראש המועצה המינהלית, ידידי שוקי שמר.

משה גפני: אנחנו מבקשים את הנושא של תקציב בנק ישראל.

משה גפני: תקציב בנק ישראל, לפי החוק, צריך להיות מוצג בפני ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו לא צריכים לאשר אותו.

משה גפני: זה הסיכום שהגענו אליו בשעתו, כשהועבר חוק בנק ישראל.

משה גפני: יש המועצה המינהלית והמועצה המוניטרית.

משה גפני: אני אבקש קודם את נגידת הבנק להציג את התקציב, את הסקירה, ולאחר מכן את יושב-ראש המועצה, שיאמר גם את הדברים.

משה גפני: בבקשה, קרנית פלוג.

קרנית פלוג: תודה רבה.

קרנית פלוג: אני ברשות

קרנית פלוג: כם, אתחיל עם הסקירה הכלכלית, ואחר כך פרופ' שוקי שמר, שהוא כאמור יו"ר המועצה המינהלית שלנו, היו"ר החדש של המועצה החדשה, יציג את עיקרי התקציב, ואת הדיון, ככל שיהיה, נקיים אחר כך.

משה גפני: בסוף אני רוצה שהסתדרתם.

משה גפני: ביקשתם להגדיל את הזמן.

קרנית פלוג: אנחנו תמיד מסתדרים.

משה גפני: אני יכול תמיד לענות לכם תשובות שליליות – אתם מסתדרים בסוף...

קרנית פלוג: כפי שאתם יודעים, הוצאנו בסוף חודש מרס את דוח בנק ישראל.

קרנית פלוג: אציג כמה מהנושאים שטופלו בדוח, אבל נתחיל בסקירה המקרו כלכלית – מצב המשק.

קרנית פלוג: נדבר על הסביבה המקרו כלכלית, על המדיניות המוניטרית בשער החליפין – כל מה שקשור באופן ישיר לחוק בנק ישראל, ואחר כך כמה מילים על המגמות היותר ארוכות טווח בתחום הכלכלי-חברתי.

קרנית פלוג: התמונה המקרו כלכלית ממשיכה להיות חיובית.

קרנית פלוג: המשק ממשיך לצמוח בשיעורים שדומים לאלה של המדינות המפותחות, ודומים לקצב הצמיחה הפוטנציאלי של המשק.

קרנית פלוג: פה יש לומר, שחלק מהמדינות המפותחות, שהיו במיתון, יכולת לצמוח מהר יחסית ביציאה מהמיתון.

קרנית פלוג: אנחנו, לעומת זאת, ממשיכים לצמוח בקצב נאה כבר די הרבה זמן.

קרנית פלוג: המשק ממשיך לצמוח, ובשנה האחרונה הצמיחה גם הפכה להיות יותר מאוזן, במובן שהוא לא נסמך בעיקר על גידול בצריכה הפרטית, אלא חל גידול גם בייצוא, גם בהשקעות שתורמות כעת לצמיחה.

קרנית פלוג: זה, בין היתר, על רקע של שיפור בכלכלה הגלובלית, שמאפשר בצורה יותר קלה לייצוא להתמודד ולהמשיך לצמוח.

קרנית פלוג: אחת התופעות שאנו רואים כבר מזה זמן, כשאנחנו מסתכלים על ייצוא המשק הישראלי, זה שייצוא השירותים – ופה הכוונה היא בעיקר לשירותים בתחום ההייטק, שירותים עסקיים, שירותים של מחקר ופיתוח, צומחים מהר יחסית - גם ביחס לצמיחה של אותם שירותים במדינות המפותחות, בעוד שייצוא הסחורות או המוצרים אמנם גדל, אבל גדל בקצב הרבה יותר מתון.

קרנית פלוג: שם, כנראה, היתרונות היחסיים שלנו הם פחותים, וייצוא הסחורות גם יותר רגיש לשער החליפין.

קרנית פלוג: לכן אפשר לראות את ההבדל בביצועים בין שתי הקבוצות הללו, אבל כאמור הייצוא באופן כללי תורם עכשיו יותר לצמיחה, וזה צפוי גם להימשך בהינתן בכך שבסך הכול המשק העולמי נמצא במצב יותר טוב, הסחר העולמי גדל.

קרנית פלוג: יש אמנם איומים מהכיוון של אולי מלחמת סחר, אבל בסך הכול נכון להיום הסחר העולמי גדל, וזה סביבה יותר מסבירת פנים גם לייצוא הישראלי.

קרנית פלוג: שוק העבודה משקף את מצבו הטוב של המשק.

קרנית פלוג: ניתן לראות, שאנחנו נמצאים בשיעור אבטלה בשפל.

קרנית פלוג: שיעור האבטלה של אוכלוסייה בגילאי 25 עד 64 עומד על 3.2%.

קרנית פלוג: בעשרים השנה האחרונות זה הנמוך ביותר.

קרנית פלוג: הירידה בשיעור האבטלה- - -

מכלוף מיקי זוהר: היו שיעורים בעבר, לפני שלושים וארבעים שנה, שהיו אחוזי אבטלה נמוכים יותר מאלה?

קרנית פלוג: האמת שאני לא זוכרת.

קרנית פלוג: יכול להיות שבהיסטוריה הרחוקה.

משה גפני: לא היה.

מכלוף מיקי זוהר: אפשר לקבוע שזה האחוז הנמוך ביותר מיום תקומת המדינה.

משה גפני: אבל באותן שנים לא מדדו בצורה הזאת.

קרנית פלוג: נכון, אני לא חושבת שהמדידה היא אותה מדידה.

קרנית פלוג: אני חושבת שאם אנחנו מסתכלים על עשרים השנה האחרונות, זה זמן מספיק ארוך, ובהחלט אפשר להתרשם.

קרנית פלוג: מה שבמיוחד מרשים בירידה בשיעור האבטלה זה שזה בא יחד עם גידול בכניסה של אנשים לשוק העבודה, כלומר יש גידול בשיעור ההשתתפות.

קרנית פלוג: אוכלוסיות שהשתתפו פחות, משתתפות היום יותר, והמשק מייצר מספיק מקומות עבודה כדי שהם ייקלטו בתעסוקה.

קרנית פלוג: אני חושבת שאלה החדשות הטובות, כי יש מצבים שבהם שיעור האבטלה יורד, אבל יש ירידה בשיעור ההשתתפות, שזה כמובן תמונה פחות חיובית.

עודד פורר: באותו עניין, אתם מתייחסים גם – או תתייחסי לכך בהמשך – לעובדה שיש מחסור בידיים עובדות בתחומים שהם קריטיים לצמיחה – אם ניקח אפילו את ענף הייטק שציינת אותו?

קרנית פלוג: הסוגיה שאתה מעלה היא בהחלט נכונה.

קרנית פלוג: אחד הדברים שמגבילים את צמיחת המשק זה המחסור – אגב, מחסור בעובדים, לא רק בהייטק.

קרנית פלוג: הדבר החיובי לגבי זה – שזה מביא לעליית שכר, אבל זה בהחלט מגביל את הצמיחה, ובמיוחד בענפים שיש בהם מחסור שספציפי.

קרנית פלוג: קראנו כולנו את הכותרות גם הבוקר בעיתונים.

קרנית פלוג: אני אתייחס בהמשך לצורך להגדיל את ההכשרה גם הטכנולוגית וגם בכל התחומים.

משה גפני: לא ראיתי כותרות ביתד נאמן.

קרנית פלוג: השיפור בשוק העבודה ניכר בכל קבוצות האוכלוסייה ובכל האזורים בארץ.

קרנית פלוג: אם אנחנו מסתכלים על הירידה בשיעורי האבטלה, אפשר לראות שהיא מקיפה את כל אזורי הארץ - גם פריפריה, גם מרכז, וגם את רמות ההשכלה השונות, אם כי כמובן, יש פערים מובנים, ומטבע הדברים בפריפריה שיעור האבטלה הוא גבוה יותר מאשר במרכז.

קרנית פלוג: אגב, אחד מהפתרונות או מהדברים שהיו יכולים לסייע להורדה נוספת של שיעור האבטלה בפריפריה זה שיפור בתחבורה הציבורית, זה היה מגדיל את שוק העבודה האפקטיבי גם לאנשים שגרים במקומות יותר מרוחקים.

קרנית פלוג: אז השיפור הוא across the board, ואחד הביטויים המאוד חיוביים של השיפור בשוק העבודה זה כמובן עליית השכר הריאלי.

קרנית פלוג: השכר הריאלי עולה בכ-3% מזה משהו כמו שלוש שנים.

קרנית פלוג: זה משתקף בעלייה ברמת החיים.

קרנית פלוג: גם פה כדאי לציין שזה קורה across the board.

קרנית פלוג: זה לא רק בהייטק.

קרנית פלוג: עליית השכר מקיפה גם את העובדים בעלי השכר היותר נמוך - בין היתר גם בזכות עליית שכר המינימום, אבל גם בגלל ששוק העבודה מספק הרבה ביקוש לעובדים.

קרנית פלוג: זה מתבטא בעליית השכר, ואלה כמובן, חדשות טובות.

מכלוף מיקי זוהר: איזה בשורות טובות הבוקר.

קרנית פלוג: נגיע גם לאתגרים.

קרנית פלוג: התחזית של חטיבת המחקר אצלנו היא שהצמיחה תימשך בערך באותם שיעורים, ותמשיך בצורה די מאוזנת, כשגם הצריכה הפרטית אבל גם הייצוא וההשקעה יתרמו לצמיחה.

קרנית פלוג: כמה מילים על המדיניות של בנק ישראל - המדיניות המוניטרית ושער החליפין.

קרנית פלוג: פה אני רוצה להזכיר את מה שאתם ודאי זוכרים, וזה את היעדים של המדיניות על-פי חוק בנק ישראל, שמירה על יציבות מחירים לאורך זמן כמטרה מרכזית.

קרנית פלוג: יציבות מחירים מוגדרת כיעד שקובעת הממשלה, והוא אינפלציה של בין אחוז לשלושה אחוזים, ותמיכה ביעדים של המדיניות הכלכלית - במיוחד בצמיחה, בתעסוקה ובצמצום פערים, וכמובן תמיכה גם ביציבות המערכת הפיננסית – נושא שקיבל הרבה יותר משקל מאז המשבר הגלובלי.

קרנית פלוג: הכלים שעומדים לרשות בנק ישראל, זה כמובן הריבית והתערבות בשוק מטבע החוץ, וגם שורת כלים יציבותיים, שמגבילים כמובן את הסיכונים בתחום האשראי - במקרה שלנו בעיקר בתחום המשכנתאות.

קרנית פלוג: כאמור היעד הוא יעד יציבות מחירים שמוגדר כאינפלציה בין אחוז לשלושה אחוזים.

קרנית פלוג: האינפלציה בפועל בשנים האחרונות מתחת ליעד, ואני אעמוד על הסיבות העיקריות לכך, אבל מה שמאוד חשוב זה לראות שהציפיות לאינפלציה בהסתכלות קדימה, נמצאות מעוגנות קרוב למרכז היעד, כלומר הציבור מאמין בסך הכול במשטר של יעד האינפלציה, ומבין שמה שמוריד את האינפלציה בשנים האחרונות זה בעיקר סיבות זמניות, לרבות העובדה שחלה התחזקות של השקל - הייסוף.

קרנית פלוג: זה לוחץ על המחירים למטה, וסדרה של הפחתות מחירים יזומות, וגם התגברות התחרות, בין היתר, בזכות הרכישות מהאינטרנט וכל הפלטפורמות להשוואת מחירים.

קרנית פלוג: הדברים הללו לוחצים את המחירים כלפי מטה.

קרנית פלוג: כמובן, זה התפתחויות חיוביות, כלומר העובדה שאנו נמצאים בירידת מחירים, לא משקפת חולשה כלשהי במשק אלא בסך הכול התפתחויות חיוביות.

קרנית פלוג: כשאנחנו מסתכלים על המחירים בניכוי – למשל, הפחתות המחירים היזומות ובניכוי המדד של האנרגיה, שהוא מאוד תנודתי, עליית המחירים בשנה האחרונה היתה 0.9, כלומר אנחנו מתקרבים לכיוון כניסה ליעד האינפלציה, כשאנחנו מנכים את אותם דברים שחלקם זמניים, חלקם חד-פעמיים וחלקם החלטות של הממשלה, שהן מטבען חד-פעמיות.

קרנית פלוג: שער החליפין של השקל התחזק על פני תקופה ארוכה אל מול סל המטבעות של המדינות שאתן אנו סוחרים.

קרנית פלוג: בשנה האחרונה יש פחות או יותר התייצבות של שער החליפין האפקטיבי.

קרנית פלוג: הכוחות שפועלים על שער החליפין כוללים גם כוחות כלכליים בסיסיים – כמו העובדה שהמשק הישראלי במצב טוב יחסית.

קרנית פלוג: זה פועל להתחזקות של המטבע.

קרנית פלוג: עובדה שיש לנו עודף בחשבון השוטף של מאזן התשלומים זה עוד כוח כלכלי בסיסי שפועל להתחזקות של השקל, אבל יש גם כוחות יותר זמניים, כמו העובדה שהאירופאיים, ה-ECB, עדיין מחזיק ריבית שלילית.

קרנית פלוג: זה כוח נוסף שפועל להתחזקות השקל.

קרנית פלוג: כשאנחנו מסתכלים על השנה האחרונה, אפשר לראות את השינוי של שער החליפין של מטבעות שונים מול הדולר.

קרנית פלוג: בשנה האחרונה השקל נחלש מול הדולר, כלומר חל אצלנו פיחות מול הדולר.

קרנית פלוג: אתם יכולים לראות שבשנה האחרונה – זה מתחילת 2018 – אנחנו נמצאים פה יחסית למטה במדרג.

קרנית פלוג: זה אומר שהשקל נחלש יחסית אל מול מטבעות אחרים.

מכלוף מיקי זוהר: מה הסיבות לכך?

קרנית פלוג: האמת היא שאנו יודעים להסביר מגמות ארוכות טווח; יותר קשה להסביר תנודות.

קרנית פלוג: אם הייתי מראה את אותו גרף לשנה הקודמת, היית רואה שהתחזקנו ביחס למטבעות אחרים.

קרנית פלוג: יש תנודתיות.

קרנית פלוג: בינואר השנה, כשהיה ייסוף חד יחסית, אנחנו התערבנו בשוק מטבע החוץ כדי לבלום אותו.

קרנית פלוג: בחודשים האחרונים אנחנו רואים התייצבות.

מכלוף מיקי זוהר: בעצם ברגע שהשקל נחלש, ההתערבות שלכם פוחתת.

קרנית פלוג: אנחנו בהתערבות שלנו רוצים למנוע את ייסוף הייתר, שנובע לא מהכוחות הכלכליים הבסיסים, אלא למשל מאותה מדיניות מאוד-מאוד מרחיבה של חלק משותפות הסחר שלנו, כדי למנוע שחיקת יתר ברווחיות של החברות היצואניות, וגם כדי למנוע את אותו ייסוף יתר שמביא גם לירידת מחירים, שראינו אותה.

קרנית פלוג: התפתחות נוספת שאנו רואים לנגד עינינו, כשאנחנו חושבים על המדיניות, זה גם מה שקורה בשוק הדיור.

קרנית פלוג: פה החדשות הטובות הן שאנחנו רואים בחודשים האחרונים לא רק התמתנות אלא אפילו ירידת מחירים.

מכלוף מיקי זוהר: אני חייב לומר משהו בעניין.

עודד פורר: זה פיקציה.

עודד פורר: הרי בסופו של דבר מחירי הדיור יושפעו ממצב הביקוש.

קרנית פלוג: נכון.

עודד פורר: ברגע שאנחנו יודעים שבשנה-שנתיים הקרובות הביקוש יעלה על ההיצע- - -

מכלוף מיקי זוהר: לא.

מכלוף מיקי זוהר: איך אתה קובע את זה?

עודד פורר: אם יש פחות בנייה ממה שהשוק צריך- -

מכלוף מיקי זוהר: תרשה לי – אני לא מסכים אתך לחלוטין.

מכלוף מיקי זוהר: אני מגיע מהתחום.

מכלוף מיקי זוהר: אשתי עוסקת בתחום, לכן אני גם מכיר מה קורה בשטח.

מכלוף מיקי זוהר: מחירי הדירות ירדו - אגב, הרבה יותר בפריפריה הם ירדו מאשר באזור המרכז.

מכלוף מיקי זוהר: באזור המרכז המחירים עדיין לא ירדו.

מכלוף מיקי זוהר: באזורי הפריפריה ירדו המחירים בצורה משמעותית.

מכלוף מיקי זוהר: סדר גודל של 10% עד 12%.

מכלוף מיקי זוהר: רואים את זה בשטח.

מכלוף מיקי זוהר: דירה שנמכרה עד לא מזמן – למשל, בקריית גת במיליון ו-300,000 מיליון ו-400,000 שקל, ארבעה חדרים, היום אי-אפשר למצוא לה קונה במיליון ו-200,000.

מכלוף מיקי זוהר: זו ירידה של יותר מ-10%.

מכלוף מיקי זוהר: השאל היא, אם אתם יכולים לעשות בדיקה – וזה חשוב – מה מצב מחירי הדיור באזורי הפריפריה לעומת מצב מחירי הדיור באזורי המרכז.

מכלוף מיקי זוהר: כי יכול להיות שהמשוואה הזו של אזור המרכז היא משוואה שמטעה את הנתונים האמתיים, כי אזור המרכז, ברור ששם המחירים פחות ירדו, כי שם יש פחות בנייה.

מכלוף מיקי זוהר: אבל ברגע שיש כל כך הרבה הסכמי גג בכל אזורי הפריפריה, אין לי צל של ספק – גם עובדתית, אני רואה את זה בשטח.

מכלוף מיקי זוהר: אשתי מספרת לי בבית.

קרנית פלוג: אולי רק נציין שאת המדידה של מחירי הדירות עושה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

קרנית פלוג: היא מציגה גם מדדים אזוריים, ואני חושבת שיש שונות אזורית.

קרנית פלוג: נכון שהמגמות באזורים שונים – יש מתאם מסוים.

משה גפני: אז מה הוויכוח שלך עם שר האוצר?

קרנית פלוג: בנושא הזה?

קרנית פלוג: אין ויכוח על נתונים.

עודד פורר: לך יש ויכוח עם שר האוצר.

עודד פורר: לא?

משה גפני: באמת שאלתי.

משה גפני: יש ויכוח מקצועי או משהו?

קרנית פלוג: קודם כל, אין ויכוח על נתונים.

קרנית פלוג: אני חושבת שיש הסכמה רחבה על כך שנעשה הרבה מאוד כדי להגדיל את ההיצע.

קרנית פלוג: אני חושבת שמה שאנו רואים פה זה התחלה של ירידת מחירים, שאם המאמצים להגדלת ההיצע ימשיכו לשאת פירות, אנחנו צפויים לראות המשך.

קרנית פלוג: יש ויכוח או יש התייחסות כזו או אחרת לפרטים מסוימים בתוכנית של מחיר למשתכן – זה לא נושא הדיון.

קרנית פלוג: יש על זה בהרחבה בדוח בנק ישראל, לכל המעוניין.

מיקי רוזנטל: תוכלי בנקודה זו להתייחס לחשיפת הבנקים להלוואות בשוק הדיור והמשמעות של שינוי המחירים לחשיפה של הבנקים, להלוואות של הבנקים לציבור בעניין הזה?

קרנית פלוג: בהחלט.

קרנית פלוג: מאחר שיחד עם עליית מחירי הדירות ראינו גידול מאוד מהיר במשכנתאות, נעשתה סדרת פעולות על-ידי הפיקוח על הבנקים כדי למנוע סיכון יתר.

קרנית פלוג: הוטלו לאורך השנים, מ-2009, שורת מגבלות בתחום המשכנתאות, שמטרתן היא קודם כל להגן על נוטלי ההלוואות, כדי שלא ייקחו הלוואות שאחר כך לא יוכלו לשרת את החוק הזה.

קרנית פלוג: זה מגבלות גם על ערך ההלוואה ביחס לערך של הנכס.

קרנית פלוג: אחד הדברים שראינו בארצות הברית, זה שהלוואות שהיו מעל 100% מערך הנכס, בסוף אנשים עלולים להישאר עם חוב יותר גדול מאשר ערך הנכס.

קרנית פלוג: זה קורה במיוחד כשיש עלייה מאוד חדה במחירים, ואנו יודעים שמחירים יכולים גם לרדת.

קרנית פלוג: הקבלנו את שירותי החוב, או כמה אתה צריך לשלם, כך שזה יתאם, פחות או יותר, ל- - -

מיקי רוזנטל: אבל השאלה פשוטה בעניין זה.

מיקי רוזנטל: אם לקחת בבנק משכנתא, והדירה הוערכה במיליון שקל, ועכשיו הדירה שווה, בגלל ירידת המחירים, בקריית גת, 900,000 שקלים.

קרנית פלוג: החוב הוא חוב.

מיקי רוזנטל: השאלה, האם אתם מאלצים את הבנקים להפריש אחרת?

מיקי רוזנטל: האם יש חשיפה שמתקרבת לגבול של סיכון מבחינתכם?

קרנית פלוג: קודם כל, זו שאלה טובה מאוד.

קרנית פלוג: הסיבה שהגבלנו, למשל, את היכולת – נניח, רוכשי דירה ראשונה יכולים לקחת עד 75% מערך הנכס.

קרנית פלוג: כלומר החוב, אלא אם כן תהיה צמיחה אדירה במחירים, לא תהיה בעיה.

משה גפני: צודק, אבל אנחנו לא שם.

קרנית פלוג: מעבר לזה, הפיקוח על הבנקים עושה מבחני לחץ, ובודק את יכולת העמידות של הבנקים, גם אם התנאים המקרו כלכליים ישתנו בצורה דרמטית.

קרנית פלוג: גם אם תהיה ירידת מחירים חדה, גם אם תהיה עלייה גדולה באבטלה, ואנשים יתקשו להחזיר – עדיין הבנקים – ודאי שיספגו הפסדים, אבל הם בהחלט עמידים.

קרנית פלוג: לצורך זה מבחני הלחץ בודקים בדיוק את הסוגיה שאתה שואל.

מכלוף מיקי זוהר: לעניין הזה שהעלה חבר הכנסת רוזנטל, שהיא סוגיה באמת-באמת חשובה, יש פתרון מאוד-מאוד פשוט, והוא יכול גם לעזור לזוגות צעירים לרכוש דירות.

מכלוף מיקי זוהר: אפשר לייצר מנגנון שקובע, שכל סכום מסוים שאתם תקבעו, יהיו לו אחוזי מימון שונים.

מכלוף מיקי זוהר: הווה אומר, נניח, רכישת דירה של עד 800,000 - 85% מימון, רכישת דירה של עד מיליון שקל - 75% מימון, של מיליון ו-200 – 70%.

מכלוף מיקי זוהר: כך, מצד אחד, גם אתם מגנים על הבנקים – ככל שהסכום עולה, כך אחוזי המימון טיפה יורדים, אבל עדיין הלקוחות יכולים לרכוש את הדירה, וככל שאתה זוג צעיר, שרוצה לרכוש דירה פשוטה וזולה יותר, ובלבד שתהיה לך דירה וקורת גג, אתה יכול להגדיל את אחוזי המימון, כי גם הסיכון של הבנק הוא הרבה יותר קטן ככל שהסכום של ההלוואה יותר קטן.

קרנית פלוג: זו סוגיה מורכבת.

קרנית פלוג: אני לא בטוחה שאנחנו יכולים.

משה גפני: לא יכולים.

קרנית פלוג: המגבלות השונות הן דיפרנציאליות.

קרנית פלוג: אחוז המימון הוא יותר גדול לרוכשי דירה ראשונה - מתוך תפישה שבאמת אתה רוצה לעזור להם, להגיע לשיעורי מימון מעט יותר גבוהים, שיקלו עליהם.

מכלוף מיקי זוהר: ובלבד שהסכומים אינם מטורפים.

קרנית פלוג: כן.

קרנית פלוג: אגב, במחיר למשתכן גם עשינו הקלה שלוקחת בחשבון את הערך של הדירה, וגם אם אתה משלם פחות, כי יש לך הערכה, ההערכה של ערך הנכס היא על-פי הערכת שמאי.

משה גפני: לנו יש ויכוח עם בנק ישראל על המשכנתאות לנכים.

משה גפני: הוויכוח הזה יחריף בשבועיים הקרובים.

משה גפני: אני לא מתכוון שבמשמרת שלי יהיה מצב, שנכים לא יוכלו לקבל משכנתא.

משה גפני: לא יהיה דבר כזה.

משה גפני: בשבועיים הקרובים אנחנו מחריפים את הוויכוח.

משה גפני: ניסינו, ודיברתי עם חדווה בר, ודיברתי עם מנכ"ל בנק הפועלים – מישהי הפנתה אותי אליו.

משה גפני: בשבועיים הקרובים זה הולך להחריף.

משה גפני: זה כתם על החברה.

משה גפני: השבוע קיבלתי מכתב – אדם לא מקבל משכנתא, כי פעם היה חולה.

משה גפני: זה הולך להחריף.

משה גפני: אני מציע שתיערכו לעניין.

קרנית פלוג: ניערך.

קרנית פלוג: יש עוד כמה שותפים בעניין.

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: אני מדבר גם על השותפים, אבל את הבכירה בשותפים.

קרנית פלוג: בסדר.

קרנית פלוג: נדבר גם עם השותפים, וננסה להמשיך לפעול לפתרון.

קרנית פלוג: ראינו את הרקע, ועל הרקע של משק, שמצד אחד הוא, הייתי אומרת, בגאות, צמיחה נאה, שוק עבודה הדוק; מצד שני, אינפלציה מאוד-מאוד נמוכה, המדיניות של בנק ישראל, שנקבעת על-ידי הוועדה המוניטרית היא ריבית של 0.1, כלומר הרבה מאוד זמן, והתערבות בשוק המט"ח, כפי שהסברתי, לפי תנודות שחורגות מהכוחות הכלכליים הבסיסיים.

קרנית פלוג: כמה מילים בכל זאת על המצב הכלכלי-חברתי.

משה גפני: בקצרה בבקשה.

קרנית פלוג: מאוד בקצרה, אבל נדמה לי שזה חשוב.

קרנית פלוג: זו הסתכלות קצת יותר ארוכת טווח.

קרנית פלוג: אחד האתגרים המאוד גדולים של המשק הישראלי זה עלייה מאוד מתונה בפריון לאורך זמן.

קרנית פלוג: בסופו של דבר זה מגביל את הצמיחה או את העלייה ברמת החיים לאורך זמן.

קרנית פלוג: בעצם אנחנו לא סוגרים את הפער ביחס למדינות המפותחות.

קרנית פלוג: כשמסתכלים על הגורמים העיקריים לעובדה שהפריון אצלנו צומח מעט יחסית, יש שלוש קבוצות של גורמים: אחד, זה העובדה שהמיומנויות של האוכלוסייה בישראל אינן מספיקות.

קרנית פלוג: כשאנחנו מדברים על מיומנויות בתחום המילולי, בתחום הכמותי, בתחום של תפקוד בסביבה דיגיטלית, לפי כל המבחנים הבין-לאומיים, האוכלוסייה בישראל לא עומדת בסטנדרטים, ולא מוכנה לשוק העבודה של המאה ה-21.

קרנית פלוג: זה אתם רואים בגרף העליון בצד ימין.

קרנית פלוג: ההישגים שלנו נמוכים יחסית, וזה נכון גם בממוצע, וגם יש פערים מאוד גדולים.

קרנית פלוג: תחום נוסף זה התשתיות שלנו.

קרנית פלוג: מלאי ההון הציבורי, שזה בעיקר התשתיות, הם ברמה נמוכה.

קרנית פלוג: כדי לטפל בזה אנחנו צריכים להשקיע הרבה יותר בתשתיות, בפרט בתחבורה הציבורית, אבל לא רק.

קרנית פלוג: בכל השוואה בין-לאומית זו אחת החולשות הכי גדולות שלנו.

עודד פורר: באיזה עוד תשתיות חוץ מתחבורה ציבורית?

קרנית פלוג: למשל, חיבור מפעלים לגז, שאנחנו בפיגור מאוד גדול.

מיקי רוזנטל: כל משרדי הממשלה לא משוחחים זה עם זה מחשובית.

מיקי רוזנטל: יש מיליון בעיות כאלה.

קרנית פלוג: אגב, מזכיר לי פרופ' שמר את כל נושא הבריאות, אבל פה אני מדברת רק על תשתיות.

קרנית פלוג: מעבר לזה, גם בשירותים הציבוריים יש לנו חסכים מאוד גדולים, אבל היום לא נדבר על זה.

משה גפני: ברור.

קרנית פלוג: הנושא השלישי הוא הבירוקרטיה והעודף בירוקרטיה או הרגולציה הלא מספיק יעילה.

קרנית פלוג: במדדים הבין-לאומיים אנחנו נמצאים מאוד-מאוד למטה, ומידרדרים, וזה מדאיג במיוחד.

קרנית פלוג: לא כי הבירוקרטיה שלנו נעשית בהכרח יותר גרועה, אבל מרבית המדינות האחרונות משפרות את הנושא הזה.

מיקי רוזנטל: הממשלה החליטה על רגולציה.

מיקי רוזנטל: זה לא ניכר במדדים?

קרנית פלוג: אין שיפור במדדים.

קרנית פלוג: להפך, יש הרעה במדדים.

עודד פורר: לא רק להחליף את הרגולציה – צריך להוריד.

עודד פורר: זה גם אחריות שלנו בכנסת.

קרנית פלוג: הנושא שבעיניי הוא המרכזי הוא נושא ההון האנושי.

קרנית פלוג: מבחינת ממוצע שנות לימוד, אנחנו בסדר גמור; אנחנו גבוה יחסית, ומשם אין פוטנציאל גדול לשיפור נוסף.

קרנית פלוג: פה המכללות עשו עבודה מאוד משמעותית, אבל כשאנחנו מסתכלים על רמת המיומנות בכל התחומים - מילולי, דיגיטלי וכמותי של בוגרי התארים השונים, המיומנויות הרלוונטיות נחותות ביחס למקביליהם במדינות ה-OECD, כלומר מערכת החינוך לא מייצרת אנשים שמוכנים לשוק העבודה.

קרנית פלוג: אגב, דוגמה לשאלה שנשאלת באותם מבחנים של מיומנות כמותית - הנה, אבל מפאת קוצר הזמן אני אעבור על זה מהר.

קרנית פלוג: כמובן, יש קשר מאוד הדוק בין הצמיחה לבין המיומנויות לבין ההון האנושי של הציבור.

קרנית פלוג: הקשר הזה, ניתן לראותו כאן, ואנחנו נמצאים די קרוב לראשית הצירים.

קרנית פלוג: ההישגים הלימודיים שלנו נמוכים מדי, והצמיחה בתוצר לנפש בהתאם.

קרנית פלוג: הפערים הם גדולים בין קבוצות אוכלוסייה, בעיקר בתפקוד בסביבה הדיגיטלית, אז הבעיה אצלנו היא גם ברמה הממוצעת וגם בפערים, שגדולים בין קבוצות.

קרנית פלוג: זה אומר שצריך להשקיע הרבה יותר גם בהעדפה- - -

מוסי רז: זה בשפת האם?

קרנית פלוג: כן, אבל אם שאלת, זה נכון שגם באוכלוסייה הערבית, אחת החולשות שלהם בהשתלבות בשוק העבודה זה הידע בעברית.

קרנית פלוג: זה אחד מהנושאים שיש להשקיע בהם הרבה יותר.

עודד פורר: כשאתם בודקים עולים בעניין זה, אתם בודקים אותם לפי שפת האם שלהם?

קרנית פלוג: לא.

קרנית פלוג: בעברית, בערבית.

קרנית פלוג: לא בשפת האם.

עודד פורר: אז הבדיקה היא בעברית, ערבית, אנגלית.

קרנית פלוג: כן.

קרנית פלוג: אחת הסיבות לפערים ברמת ההישגים הלימודיים זה פערים מאוד גדולים ברמה של המורים.

קרנית פלוג: זה אינדיקטור לרמת המורים.

קרנית פלוג: אפשר לראות שיש פער גדול בין רמת המורים באזורים החזקים לבין האזורים החלשים.

קרנית פלוג: אגב, הפער הזה יותר קטן בקרב מורים צעירים.

קרנית פלוג: אני חושבת שנעשה מאמץ לשפר את רמת המורים בשנים האחרונות, אבל יש עוד הרבה מה לעשות.

קרנית פלוג: אם אנחנו רוצים לחשוב, מה הדברים הכי יעילים לשיפור מערכת החינוך, זה מתן תמריצים למורים טובים להגיע לפריפריה, ותוספת שעות הוראה לתלמידים מרקע חלש, שזה אומר יותר העדפה מתקנת בכל רמת החינוך.

קרנית פלוג: אלה הנושאים העיקריים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: סקירה מאלפת.

משה גפני: פרופ' שוקי שמר.

משה גפני: לא נשאר לנו הרבה זמן, אבל אני מבקש את ההתייחסות שלך.

שוקי שמר: תודה רבה.

שוקי שמר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת הנכבדים, גברתי הנגידה, מנכ"ל הבנק.

משה גפני: אני מברך אותך על התפקיד.

משה גפני: האיש הנכון במקום הנכון.

קרנית פלוג: אכן כך.

שוקי שמר: תודה רבה.

שוקי שמר: אני מודה לך על הברכות ועל האמון.

שוקי שמר: הוועדה נקראה לפני שלושה חודשים.

שוקי שמר: עשינו עבודה מאוד-מאוד אינטנסיבית מול הבנק.

שוקי שמר: אני מתכבד להגיש לכם את התקציב.

שוקי שמר: הוא תקציב שאושר על-ידי המועצה המינהלית של הבנק ב-26.3, וזאת בהתאם לתוכניות העבודה של הבנק.

שוקי שמר: למעשה, מטרות תוכניות העבודה – שהבנק יוכל להשיג את יעדיו הרב-שנתיים, ובסופו של דבר להגיע לפעילות מיטבית בתפקידיו, מטרותיו, כפי שהגדרתם בחוק בנק ישראל.

שוקי שמר: התקציב מתייחס לפעילות המינהלית.

שוקי שמר: הוא מורכב מתקציב השקעות, הוצאות, הכנסות תפעוליות.

שוקי שמר: כמובן זה לא כולל את כל ההכנסות וההוצאות שנובעות מיישום החלטות של הוועדה המוניטרית.

שוקי שמר: לא אפרט, אך זה ברור לכולם.

משה גפני: כמה חברים אתם בוועדה המינהלית?

שוקי שמר: כרגע – שלושה.

שוקי שמר: נבחרו עוד שניים.

שוקי שמר: ביום חמישי הקרוב תהיה ועדה מלאה של חמישה חברי ועדה - חיצוניים, ושניים פנימיים.

שוקי שמר: וכמובן, יש הנגידה והמשנה לנגידה, אז אנחנו שבעה בסך הכול.

שוקי שמר: חמישה חיצוניים, שנבחרו בשלושת החודשים האחרונים.

משה גפני: אמרתי, כשהיתה מסיבה אצל ראש הממשלה, בנק ישראל – אמרתי שזה מקרה שיצטרכו ללמוד אותו – איך אדם מפזר סמכויות, ונהיה יותר חזק.

משה גפני: הרי הכול היה בידי הנגיד בשעתו; בידי הנגידה של היום.

משה גפני: הסמכויות פוזרו.

שוקי שמר: אני חושב שהחוק שאתה היית מובילו- - -

משה גפני: לא הייתי מובילו.

משה גפני: הייתי השרת שלו.

משה גפני: עשיתי שם כמה שינויים, למשל הסיפור של התקציב.

משה גפני: בנק ישראל לא הסכים שנדון על התקציב.

משה גפני: אמרתי: צריכים לדון על איזה תקציב.

משה גפני: הרי על התקציב של המוסדות להשכלה הגבוהה אי-אפשר לדון, כי זה החופש האקדמי.

משה גפני: על זה אי-אפשר לדון, כי זה החופש המוניטרי.

משה גפני: אז על איזה תקציב נשאר לדון?

משה גפני: על תקציב הישיבות.

קרנית פלוג: תקציב המדינה.

משה גפני: אני צוחק.

שוקי שמר: בזמן הקצר מצאנו מערכת מאוד-מאוד מקצועית, שעובדת בקפידה, ורואה בכסף הזה כסף ציבורי לכל דבר ועניין.

שוקי שמר: הדגש של הנגידה והמנכ"ל - הם מדגישים שוב ושוב מול אנשיהם, שצריך להתייחס לכסף ציבורי בכבוד ובזהירות רבה.

שוקי שמר: התקציב הכולל של הבנק בשנת 18' מסתכלים במיליארד ו-298 מיליון שקלים.

שוקי שמר: הוא גדל ביחס לשנת 2017, אבל יש לזכור, שיש לבנק היום שני פרויקטים מרכזיים, שהם איטיים, בעלי אופי זמני.

שוקי שמר: הפרויקט שמורכב מאין כמוהו – אחת הפרויקטים, שככל שאני נכנס אליו, אני רואה – הבנק לקח על עצמו משימה – לא רוצה לומר בלתי-אפשרית כי היא אפשרית – הנושא של הקמת מאגר נתוני אשראי.

שוקי שמר: זה נושא גדול, מורכב, מסובך, שגם קשה ללמוד ממדינות אחרות, קשה לאמץ דברים.

שוקי שמר: הבנק עושה מאמץ עילאי כדי לעמוד גם באיכויות המקצועיות שלו; הבנק עושה פעולות עילאיות גם כדי לעמוד בתכנים המקצועיים של החוק הזה, של מאגר נתוני אשראי, וגם לעמוד בלוחות זמנים, שהם מאוד-מאוד צפופים שנקבעו על-ידי החוק – בסוף השנה, ואחר כך יש שתי אורכות של חצי שנה.

שוקי שמר: עושים כל מאמץ לעמוד בזה, וכמובן, הבינוי, גם של שיפוץ הבניין הקודם, שהוא פרויקט מורכב.

משה גפני: כמה זמן זה יימשך עוד?

חזי כאלו: סך הכול מדובר על עוד שנתיים.

חזי כאלו: לקראת מחצית השנה אנחנו מסיימים בניין אחד - באוגוסט, משהו כזה - מסיימים את הבניין הראשון, המשופץ, ויש בניין נוסף, של חירום, שהוא בינוי, לא שיפוץ.

חזי כאלו: סך הכול כל התהליך הזה יהיה עוד כשנתיים, כלומר אמצע 2020.

משה גפני: כמה הוא יעלה?

חזי כאלו: 440, נדמה לי, מיליון שקל.

חזי כאלו: אני רוצה לומר מילה אחת לגבי הבינוי.

חזי כאלו: זה גם מוזכר בחוברת של המידע.

חזי כאלו: יצאנו לדרך בבניין 2, בבניין החירום, עם פרויקט אחד, ואנחנו עם פרויקט אחר לגמרי, שגדל בצורה משמעותית.

חזי כאלו: מדוע?

חזי כאלו: משום שבשלב מסוים הממשלה החליטה לבחון את ההיערכות של גופי קריית הממשלה לחירום, ומנו את האלוף נחושתן, שהיה מפקד חיל האוויר.

חזי כאלו: הוא הגיש דוח על מה שקרוי הרציפות התפקודית הנדרשת.

חזי כאלו: הוא סיווג את הגופים לפי חשיבותם.

חזי כאלו: הוא קבע שלוש רמות: רגילה, גבוהה ומלאה.

חזי כאלו: בנק ישראל נמצא בטופ, שמחייב אותו למיגון מפני תרחיש חדש, שלא היה קודם – תרחיש של פגיעה ישירה.

חזי כאלו: בידי אויבינו, כידוע לך, נמצאים אמצעי חימוש מדויקים, שאפשר לפגוע – זה כבר לא פגיעה ליד אלא שינוי דרמטי.

חזי כאלו: לכן הפרויקט הזה גדל משמעותית.

חזי כאלו: גם האוצר, שבנה לידנו את ג'נרי 2, בשלב מסוים, כשהמועצה לביטחון לאומי אישרה את ההמלצות של נחושתן, והקבינט גם הוא אישר את זה, הוא עצר את הפרויקט שלו והוסיף למעלה מ-200 מיליון כדי לעמוד בתקן החדש.

חזי כאלו: זה המצב.

שוקי שמר: כמי שבנה בית חולים חדש, ויודע מה זה לבנות משהו חדש – ההחלטה לשפץ את הבנק, שנחשב בניין לשימור, היא גם מביאה הרבה מאוד דברים לא צפויים תוך כדי העבודה, גם מאריכה את הזמן, וגם מגדילה את ההוצאות.

שוקי שמר: לפעמים להרוס בניין ולבנות אותו מחדש עולה הרבה יותר זול.

שוקי שמר: זו היתה ההחלטה.

שוקי שמר: אז יש הנושא של מאגר לשיתוף נתוני אשראי, שאושר ב-2016, ובשנת 18' הוקצו לזה 135 מיליון שקלים.

שוקי שמר: אני מקווה שעד 2019 זה יתחיל.

שוקי שמר: ההשקעות – דיברנו על נושא הבינוי.

שוקי שמר: כאשר אנחנו מנכים את התקציב של הבינוי והשיפוץ ושיתוף נתוני אשראי והדפסת כסף, התקציב גדל מ-763 מיליון ₪ ב-2017 ל-829 ב-2018.

שוקי שמר: מרכיבי הגידול הם בעיקרם עלויות עבודה, תשלומי גמלה לגמלאים, עתודות, הוצאות אחזקה ושוטפות.

משה גפני: כמה זמן אתה מקדיש לעניין של בנק ישראל?

משה גפני: זה מעניין אותי.

משה גפני: אני מבקר את עצמי, אם הנושא הזה הצליח.

שוקי שמר: קודם כל, יש ועדה.

שוקי שמר: בארבעת החודשים האחרונים זה כ-25% מזמני.

שוקי שמר: היה צריך ללמוד טונות של חומר, וכל הוועדה נכנסה במהירות.

משה גפני: וכשזה ייכנס לשגרה?

שוקי שמר: אני מניח שזה יירד לכיום בשבוע, כדי ללמוד את הדברים לעומק ולהיות בקי בהם.

שוקי שמר: כמו שאתה מכיר גם אותי וגם את הבנק, נעשה את זה בצורה יסודית.

שוקי שמר: גם חברי המועצה האחרים מאוד- - -

משה גפני: תהיה ישיבה אחת לשבוע?

שוקי שמר: לא.

שוקי שמר: ישיבה היא אחת לחודש.

משה גפני: אז מה אחת לשבוע?

שוקי שמר: אני נפגש עם המנכ"ל לפחות פעם בשבוע, ככל שצריך - זה אני כיושב-ראש, כי אני צריך גם ללמוד וגם להוביל את הדברים מול חברי המועצה האחרים.

שוקי שמר: אחר כך יש ועדת ביקורת, שאני לא שותף פה – ארבעה חברי מועצה אחרים, שיש להם המון חומר.

שוקי שמר: גם הצטבר חומר, כי היה שינוי במינוי הוועדה, הוועדה של בדיקת הנתונים החשבונאיים, כך שיש לנו הרבה מאוד עבודה.

שוקי שמר: אני חושב שיש איזונים מתאימים לפי החוק.

משה גפני: רכישת מטבע זר זה הוועדה המוניטרית או אתם?

קרנית פלוג: זה הוועדה המוניטרית.

קרנית פלוג: זה חלק מהמדיניות שלה.

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: עד היום היה מחליט הנגיד או הנגידה.

קרנית פלוג: המדיניות היא על-ידי הוועדה המוניטרית.

קרנית פלוג: הביצוע- -

משה גפני: הכסף עצמו?

קרנית פלוג: פרטניים זה הנגידה.

משה גפני: אני יכול לדבר עם זה שמחזיק את הכסף?

קרנית פלוג: אתה יכול לדבר עם אנדרו.

משה גפני: אני לא נכנס לזה.

מיקי רוזנטל: אני כן רוצה לשאול בעניין ההשקעה, לגבי קרן הגז של אזרחי ישראל.

מיקי רוזנטל: אתם מנהלים אותה.

קרנית פלוג: אנחנו ננהל אותה.

קרנית פלוג: לפי החוק, נשקיע בפועל, אבל בעצם הבורד של הקרן נשלט על-ידי משרד האוצר.

מיקי רוזנטל: אז מה התפקיד שלכם בעניין זה, ולמה אתם מתקצבים את זה?

קרנית פלוג: כי בפועל מי שינהל את הכספים, זה אנחנו.

קרנית פלוג: תהיה מחלקה בבנק ישראל שתעסוק בכך.

מיקי רוזנטל: אבל אתם לא תחליטו על ההשקעות?

משה גפני: לא.

משה גפני: החוק החליט.

מיקי רוזנטל: אני יודע מה יש בחוק, האמן לי.

מיקי רוזנטל: הרי הייתי שותף.

קרנית פלוג: המדיניות תיקבע על-ידי הבורד, או אני לא זוכרת בדיוק איך נקרא הגוף הזה, אבל הניהול בפועל ייעשה בבנק ישראל.

מיקי רוזנטל: כמה כסף יש שם עכשיו?

מיקי רוזנטל: ומה הצפי?

קרנית פלוג: הקרן תתחיל לנהל את הכסף כשיהיה מיליארד שקל.

קרנית פלוג: אנחנו עוד לא שם.

קרנית פלוג: זה יהיה בערך ב-2020.

משה גפני: אבל ידענו את זה מראש.

משה גפני: אני עשיתי את החוק.

מיקי רוזנטל: אני יודע.

מיקי רוזנטל: אני סייעתי בידך.

מיקי רוזנטל: וגם הדיבידנטים של ששינסקי 2 אמורים ללכת לשם עכשיו.

משה גפני: כן.

משה גפני: הצפי היה שיהיה קודם.

משה גפני: אבל אני מניח שהצפי הכללי של מה יהיה עוד 25 שנה, אני חושב שכן יהיה נכון, שזה עולה וגדל.

משה גפני: בבקשה, בקצרה.

עודד פורר: שאלת הבהרה.

עודד פורר: אני גם מניח שאת לא הכתובת; אני מניח שהכתובת היא יותר המפקחת על הבנקים, אבל בכל זאת התייחסת פה לנושא הפריון.

עודד פורר: עלה פה בפני הוועדה העובדה שהבנקים בישראל שמו איקס, מה שנקרא, החליטו למחוק ענפים מסוימים, שלא מקבלים אשראי.

עודד פורר: יש לזה השלכה דרמטית על הפריון.

עודד פורר: כלומר אם בא מפעל מתחום מסוים, שרוצה לקנות מכונה, הקרן להלוואות המדינה אישרה לו את התוכניות לקנות את המכונה, שזה בדיוק להגדיל את הפריון – אתה מגדיל את הפריון בכך שאתה קונה מכשור חדש - אתה מצליח לייצר יותר.

עודד פורר: הולך לבנקים, ואומרים לו: הענף הזה לא מקבל אשראי אצלנו.

עודד פורר: במקרה הזה, זה ענף האופנה.

עודד פורר: אני יודע על ענפים נוספים שלא מקבלים אשראי בבנקים.

עודד פורר: אני חושב שצריכה להיות התייחסות בעניין הזה, כי זה משפיע דרמטית – העובדה שהבנקים חוסמים ענפים מסוימים מקבלת אשראי.

משה גפני: בטח.

משה גפני: הרי המדד שלי הוא בית הכנסת.

משה גפני: יצאתי מבית הכנסת.

משה גפני: ניגש אליי אחד, ואומר לי: ביקשתי וקיבלתי את האשראי.

משה גפני: המפעל לא חשוב.

משה גפני: יש לו המפעל הזה.

משה גפני: אומר: באתי לבנק, שני בנקים.

עודד פורר: שזכו במכרז של המדינה.

משה גפני: שאלתי אותם: המדינה נותנת אשראי?

משה גפני: בא אליי מישהו, אומר לי: אני בעל מפעל.

משה גפני: הבנקים בישראל הם מאוד עצמאיים.

עודד פורר: בתחומים מסוימים.

מיקי רוזנטל: אם כבר את נשאלת על זה, אוסיף עוד שאלה אחת.

מיקי רוזנטל: הרי בין היתר, אתם אחראיים, בחוק, על הגברת התחרות בשוק הבנקאות.

מיקי רוזנטל: כמה בנקים חדשים קמו במדינת ישראל בעשרים השנה האחרונות?

מיקי רוזנטל: למה הכיוון הוא לאשר את המיזוג של מזרחי עם- - -

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני צריך לעבור לסעיף הבא.

מיקי רוזנטל: אבל שאלות חשובות.

עודד פורר: לפחות שנשמע תשובה.

משה גפני: בבקשה.

קרנית פלוג: לגבי מתן האשראי, יש לומר שהאשראי למגזר העסקי גדל בשנה האחרונה באופן משמעותי, ובאופן כללי הבנקים דווקא לעסקים קטנים ובינוניים- - -

עודד פורר: בעיקר למכוניות.

עודד פורר: למי שמוכר מכוניות, הגדילו את האשראי.

קרנית פלוג: זה אשראי צרכני.

קרנית פלוג: אני מדברת על אשראי למגזר העסקי.

קרנית פלוג: מעבר לכך, הבנקים מנהלים את הסיכונים שלהם, והם, בהתאם לניהול הסיכונים, מחליטים כמה אשראי לתת לאנשים כאלה או אחרים.

קרנית פלוג: אני מניחה שהנושא של הענפים שאתה מתייחס אליהם, יכול להיות שההערכה לגבי רמת הסיכון השתנתה.

קרנית פלוג: לגבי נושא התחרות, אני חושבת שנעשו הרבה מאוד צעדים, להגביר את התחרות.

קרנית פלוג: יש להזכיר שבעבר היו חסמי כניסה מאוד גדולים לתחום הבנקאות.

קרנית פלוג: אני חושבת שעם ההתפתחות של בנקאות בתחום הדיגיטלי והשינויים הטכנולוגיים, אנו צפויים לראות שינויים.

קרנית פלוג: הורדנו הרבה מאוד מהחסמים, לרבות דרישות ההון, כדי לאפשר את התחרות.

קרנית פלוג: אנחנו לא מקימים בנקים.

מיקי רוזנטל: לא, אבל אתם אחראים על התחרות, והם בנקים חדשים.

מיקי רוזנטל: דווקא בגלל שלא צריך היום סניפים.

מיקי רוזנטל: יש בנקאות דיגיטלית.

מיקי רוזנטל: היה צריך לראות פה שחקנים חדשים.

קרנית פלוג: ממש לאחרונה הוציא הפיקוח שורת הנחיות, שהציגו ירידה מאוד גדולה בדרישות לצורך הקמה, לאפשר הקמת בנקים חדשים.

קרנית פלוג: אז נדמה לי שזה קצת מוקדם מדי, לשפוט אם המדינות הזו, שהולכת בכל הכוח, כבר מניבה תוצאות.

קרנית פלוג: זה לא קורה ביום אחד.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אתה יורם- -

יורם מועלמי: אני מניח שאתה יודע מי אני.

משה גפני: אני יודע רק מתכתובת.

משה גפני: ראיתי את התכתובת בינך לבין בנק ישראל.

יורם מועלמי: התכתובת היתה ביני לבינך.

יורם מועלמי: אתה צריך לומר לי, אם אתה מתכוון לשאול את השאלות.

יורם מועלמי: נראה לי שבכלל לא התכוונת להעלות, ואולי מיותר שבכלל הגעתי לפה.

משה גפני: אני מציע שתי הצעות – אנחנו כבר בסיום העניין:

משה גפני: אם אתה רוצה לומר משפט או שניים בעניין הזה – טוב.

יורם מועלמי: אני לא רוצה לומר משפט או שניים.

יורם מועלמי: או אתה מקיים דיון- -

משה גפני: לא מקיים דיון.

יורם מועלמי: אין בעיה.

יורם מועלמי: אדוני היושב-ראש, הגשתי לך בצורה מסודרת נייר עבודה, שיש שערורייה בתקציב של בנק ישראל.

יורם מועלמי: אתה לא מתכוון לדון.

משה גפני: שמעתי.

משה גפני: תקשיב לי.

משה גפני: יש אפשרות שתאמר משפט או שניים בעניין, ואני מאפשר לך את זה.

משה גפני: יש אפשרות, שאני מעביר את זה לבנק ישראל, אני מקבל מהם את התגובה, אני מעביר לך את זה.

משה גפני: נעשה את זה באופן מסודר, לא על רגל אחת.

משה גפני: אם אגיע למסקנה שזה מצב שחייבים לקיים אליו דיון, אקיים עליו דיון.

משה גפני: מה אתה מציע?

יורם מועלמי: אני מניח שלא מצאת את הזמן לשבת על נייר העמדה, שמדבר על שערורייה בכספים בבנק ישראל.

משה גפני: אל תעשה לי מבחן.

יורם מועלמי: אני בעצה יחד עם היועצת המשפטית שלכם.

יורם מועלמי: אני מניח מן הסתם שנייר עמדה כל כך מפורט, שישבו עליו עד אמצע הלילה, כדי לחשוף - זה בטח לא יהיה במשפט או שניים.

משה גפני: אני מציע לך אחד מהשניים: או אתה אומר משפט או שניים בעניין הזה, ואז נדון בזה - אני אעביר את זה לבנק ישראל, או אתה רוצה שנעשה את זה באופן מסודר; להעביר את זה לבנק ישראל, לקבל את תגובתם, לשמוע את הדברים.

משה גפני: אבחן אותם, אתייעץ גם עם האנשים שלנו פה, עם היועצת המשפטית של הוועדה, ואז נצטרך לקבל החלטה, אם אנחנו מקיימים על זה דיון, או זה סתם טענות שיכול להיות שאנחנו שומעים אותן מהרבה גורמים.

משה גפני: אני צריך ללמוד את זה.

משה גפני: מה אתה מציע?

יורם מועלמי: אני מסכים אתך.

יורם מועלמי: פניתי אליך ב-27 בפברואר, שזה כמעט לפני חודש וחצי, ואחרי זה שוב ב-22 באפריל.

משה גפני: שאלתי אותך שאלה: האם אתה רוצה לומר משפט או שניים - אאפשר לך, או אתה רוצה שאקח את הנתונים שהעברת אליי, אעביר את זה לתגובת בנק ישראל, אקבל מהם את התגובה, אלמד את זה, ואגיד לך, מה אני מחליט לעשות.

משה גפני: יכול להיות שיתברר לי שמה שאתה אומר, מהמילה הראשונה ועד האחרונה, היא נכונה, ולכן נצטרך לקיים על זה דיון, רק על זה.

יורם מועלמי: מקבל את ההצעה השנייה.

משה גפני: תודה רבה, אני מודה לכם.