ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 595, 2017-10-31 13:30

איתן כבל: שלום לכולם.

איתן כבל: אני מבקש להתחיל את הדיון השלישי להיום והאחרון בוועדה.

איתן כבל: הנושא הוא השפעת שנת הבצורת על ענף החקלאות ומשק הבית, דיווח על הסיכום שהתקבל.

איתן כבל: אני ברשות

איתן כבל: כם רוצה לומר את הדבר הבא: אדוני יושב ראש רשות המים, היה אמור להתקיים כאן דיון, גם שוחחתי איתך אתה זוכר, בדיוק באותו יום שבו הייתם אמורים לקבל את ההחלטות.

איתן כבל: התכוונו לעסוק בוועדה בהיבטים הרחבים ולקיים לפחות דיון אחד, אם לא יותר מכך.

איתן כבל: אני שמח שאיך שהוא, גם כן אם אף אחד לא מרוצים, אם לא כל הצדדים יצאו מרוצים מתוך התהליך הזה, אבל תמיד טוב שיוצאים לדרך בהסכמה, יותר גדולה או פחות גדולה, אבל יש איזה כיוון.

איתן כבל: תראו, אני הייתי במשרד החקלאות ב-1988.

איתן כבל: זה מטורף שלמרות השנים הכל כך רבות שחלפו, אתם בטח כבר שמעתם אותי אומר את זה, אל תתבלבלו, אני כבר זקן, אני רק נראה טוב.

איתן כבל: עברתי כל כך הרבה וזה מדהים שאם לרגע היו מקפיאים אותי משנת 1988, 1989 והייתי מתעורר היום לא הייתי מרגיש אם הייתי נכנס למשרד החקלאות בכלל, אבל בענייני המים בפרט.

איתן כבל: זה מדהים כאילו כלום לא קרה.

איתן כבל: אני אזכיר לכם את המשבר הגדול שצמח ישי נאלץ ללכת הביתה בעקבות דו"ח מבקר המדינה, אני זוכר, פתחו כל מגירה אפשרית להוציא תכניות, שנה לאחר מכן היה הגשם הגדול ביותר שנאלצו לפתוח את סכר דגניה, מאז לא קרה, והחזירו כמובן את כל התכניות חזרה.

איתן כבל: מאז כמובן עולם ההתפלה תפס התפתחות דרמטית.

איתן כבל: כך שישראל אמנם היא לא במצב שחס וחלילה מחר אזרחי ישראל ימצאו את עצמם מתייבשים ללא מים, אבל יחד עם זאת, עדיין אחרי כל השנים האלה שאנחנו יודעים שאנחנו מדינה שיש בה אפ ודאון שהוא לא תלוי בך, שיכול להיות שתהיינה שלוש שנות בצורת ולאחר מכן שנה גשומה ו-Vice versa, ואין תכנית סדורה שיודעת לבוא ולדבר במושגים של, אתה לא יכול לעסוק במזג אויר במושגים של שנה, שנתיים, שלוש.

איתן כבל: אתה חייב לייצר תפיסה שהיא מדברת לפחות על עשור, אם לא 20 שנה.

איתן כבל: יש לי היום את נקודת המבט של 20 שנה ואני אומר לכם, זה לא שלא קרו דברים אדוני היושב ראש, ועוד איך קרו.

איתן כבל: אבל אם אנחנו שוב מוצאים את עצמנו אחרי כל השנים האלה, חבר הכנסת לשעבר אבו וילן, עם אותן בעיות, אותן שאלות, כאילו כלום.

איתן כבל: אני אתן לכם סתם דוגמה ואתם תיכף תציגו את הדברים.

איתן כבל: אוקיי, ישבתם, קיבלתם החלטות, הגעתם ביניכם להבנות, אבל האם הייתה פה ראיית מקרו?

איתן כבל: מוכנות שיודעת לבוא ולעבוד עם החקלאים מחוט ועד שרוך נעל?

איתן כבל: מה קורה אם פתאום צריך לייבש, ראיתי שיש התכתבות עם העניינים האלה.

איתן כבל: אבל זה לא יכול להיעשות כל פעם מהרגע להרגע, בלחץ כזה או אחר, בגחמה כזאת או אחרת ותלוי מי נציגי החקלאים שיושבים באותו זמן, מי הנציג של המדינה.

איתן כבל: זה לא יכול להיות, חייבת להיות תכנית פעולה שיודעת לתת את המענים האלה.

איתן כבל: כבר מבקר המדינה, אין כמעט מסמך שלו שהוא לא מתייחס לדברים האלה, ודבר כמעט לא קורה.

איתן כבל: אז בואו נקווה ונתפלל שגשם ירד, ושירד מספיק גשם, כי גשם זה לא רק חקלאות, גשם זה עוד הרבה דברים אחרים, זה טבע, זה נוף מולדתנו.

איתן כבל: אז ברשותכם, אני אאפשר קודם כל ליושב ראש רשות המים להציג את הסיכום כפי שהוא הגיע אליו, ממש בקצרה, אני צריך שתתן חזון קצר לאן אנחנו הולכים וכמובן חברי הכנסת לכשיבקשו, וכמובן כמובן החברים, רק עשו לי טובה, אל תתישו אותי.

איתן כבל: העניין מוכר, העניין ברור, אני רוצה שהדברים יונחו כאן על השולחן, כמובן יש כאן נציגים נוספים של גורמים נוספים ואנחנו כמובן נקשיב להם.

איתן כבל: אז בבקשה אדוני.

גיורא שחם: אני המנהל ויו"ר הרשות הממשלתית למים וביוב.

גיורא שחם: תודה רבה חבר הכנסת כבל יו"ר ועדת הכלכלה.

גיורא שחם: קודם כל אני מודה לך שהזמנת אותי הנה.

גיורא שחם: נכנסתי לתפקיד לפני כארבעה חודשים.

גיורא שחם: זה נראה כמו אתמול אבל כשנהנים הזמן עובר מהר, לאוסף לא פשוט של נושאים.

גיורא שחם: אני בכלל חשבתי שכשמתמנה מנהל רשות מים חדש ייפתחו ארובות השמיים, אבל כנראה שאני לא צדיק.

גיורא שחם: מלאכתי לא נעשתה בידי אחרים ואפילו לא - - -

איתן כבל: יכול להיות שאתה הצדיק, אתה יכול להגיד אבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה.

גיורא שחם: על זה תיכף אתייחס, אוסף הבעיות שעומדות על שולחני הוא באמת מורכב.

גיורא שחם: אני בא מתחום המים, אני כל חיי המקצועיים עוסק בתחום המים, אני בהכשרתי מהנדס מים עם התמחות בניתוח מערכות משאבי מים, זה בדיוק הדברים שמנהל רשות מים אמור לעסוק בהם.

גיורא שחם: אבל אוסף הבעיות שמונח היום על שולחנה של רשות המים הוא באמת גדול, מורכב, אני לא נבהל ממנו אבל אני מאוד דרוך אליו והסיפור של הבצורת הנוכחית הוא באמת אירוע נדיר ביותר.

גיורא שחם: כשאתה אומר שאתה מרגיש הרגשת דז'ה וו מ-1989, כנראה שאתה צעיר.

גיורא שחם: אני ביקשתי לראות את מדידות הגשם שנעשו מאז שהתחילה ההתיישבות בארץ, וזה בערך 100 שנים, מתחילת שנות העשרים.

גיורא שחם: בכפר גלעדי, במקווה ישראל, ירושלים.

גיורא שחם: ביקשתי מאנשי השירות ההידרולוגי אצלנו שיגידו לי מתי היו אירועים של רצף, וזה הדגש, זאת מילת המפתח, רצף של חמש שנות בצורת רצופות.

גיורא שחם: היו שני אירועים כאלה.

גיורא שחם: אחד בשנות ה-30 ואחד בשנות ה-50.

גיורא שחם: בשנות ה-50 אני כבר נולדתי, אתה אני מניח שעדיין לא.

גיורא שחם: שש שנים של בצורת.

גיורא שחם: אנשים בגליל מספרים שדיברו עם זקני רג'ר שסיפרו להם שבשנים האלה, זה היה טרם מלחמת ששת הימים, מעיין הבניאס התייבש לגמרי.

גיורא שחם: אנחנו לא מכירים כזה דבר.

גיורא שחם: ירדה הספיקה שלו וכך הלאה.

קריאה: באיזה שנים?

גיורא שחם: בין 1956 ל-1961.

גיורא שחם: זאת אומרת אם אנחנו מחשבים סטטיסטית את האירוע הזה מדובר פה על אירוע בהסתברות של 1 ל-50 שנה.

גיורא שחם: 2%.

גיורא שחם: כאן נשאלת שאלת המיליון דולר או המיליארד דולר או החמישה מיליארד דולר.

גיורא שחם: האם מדינת ישראל צריכה להיערך לאירוע נדיר כל כך.

גיורא שחם: כי המשחק הוא של סכום אפס.

גיורא שחם: האם אנחנו צריכים היום לבנות מחר בבוקר, או היינו צריכים לפני שנתיים או שלוש או חמש או עשר, עוד מיליארד קוב התפלה, או עוד 500 מיליון קוב התפלה, כדי שמדינת ישראל תתמודד עם אותו אירוע שההסתברות שלו 1:50 שנה.

גיורא שחם: איפה הפרופורציה בין תוחלת הנזק או תוחלת הקושי ובין העלות למשק הלאומי.

גיורא שחם: הרי בסופו של דבר זה ילך על חשבון או של חינוך או של בתי חולים או של יעדים אחרים.

יעל כהן-פארן: אבל ככה אתה מחשב את זה, הסיכוי של 1 ל-50 שנה בלי שום הסתכלות על משבר האקלים וההשפעות שלו?

גיורא שחם: או, זאת השאלה.

גיורא שחם: שאלה מאוד טובה וגדולה.

גיורא שחם: יש טענה של חוקרים מאוד רציניים שאנחנו בתהליך של התייבשות.

גיורא שחם: אני האחרון שחולק על העמדות האלה, אני לא בגישה טראמפית ולא בגישה בושית.

גיורא שחם: אני לא מערער כהוא זה על זה.

גיורא שחם: עד כמה זה נוגע לאזורינו, אין עדיין תשובות ברורות.

יעל כהן-פארן: יש תשובות.

גיורא שחם: אין עדיין תשובות.

גיורא שחם: אבל עדיין השאלה הגדולה שהיא לא על השולחן של רשות המים, זו שאלה של הציבור כולו, של הכנסת, של הממשלה, האם אכן הגיעה השעה להיערך למחזור שחון כזה ולפעול על פיו כשהמשמעויות הכלכליות והסביבתיות, לא רק הכלכליות כי להקים מתקן התפלה זה נזק סביבתי לא קטן.

גיורא שחם: לים, לאוויר, לסביבה, לשטחים הפתוחים וכך הלאה.

קריאה: אם היה חסר מים לשתייה בבית היינו מטפלים אותו דבר?

גיורא שחם: לכן זו שאלה כבדה שאני חושב שמקבלי ההחלטות צריכים לתת עליה את הדעת ולקחת עליה גם את האחריות.

גיורא שחם: אני יודע רק לסמן לכם את הנגזרות שלהן, את המשמעויות שלהן ולפעול על פי ההנחיות שאקבל.

גיורא שחם: תמיד, וזאת הייתה השקפתי לאורך כל השנים שבהן עסקתי בניסיון לשפר את הגישה הציבורית לנושאים שקשורים למים, ועסקתי בזה הרבה מאד שנים, אני הייתי זה שהכנתי את ההיתכנות והקמתי את הפרויקט לשיקום הייבוש של החולה, אני עוסק הרבה בשיקום של בתי גידול טבעיים, אני יודע מה צריך לעשות כדי שהציבור, להגביר את הרווחה החברתית הסביבתית בכל מה שקשור למים.

גיורא שחם: הנושא הזה הוא נושא שחייב לקבל את הגיבוי הציבורי הרחב.

גיורא שחם: איפה אנחנו עומדים ולמה הגענו למצב הזה היום?

גיורא שחם: היינו אחרי ארבע שנות בצורת.

גיורא שחם: המצב היה לא טוב לא בכנרת ולא באקוויפרים.

גיורא שחם: התחזית לפני שנה - - -

איתן כבל: דרך אגב אם אתה כבר מזכיר את זה, אולי תיתן לנו במילה מה המצב של הכנרת והאקוופרים?

גיורא שחם: הכנרת נמצאת היום קרוב לקו השחור.

גיורא שחם: הקו השחור זה 215-.

גיורא שחם: אנחנו מצפים – ותיכף אני אדבר על התחזית העונתית הקרובה- אבל אם תתממש אותה תחזית עונתית קרובה של 80% שנה חמישית של בצורת קרי 85% מהממוצע הרבשנתי, אנחנו נגיע לאותו קו שחור.

איתן כבל: כמה יש עוד להגיע לקו השחור?

גיורא שחם: כרגע כמעט כלום, אולי 40 סנטימטר.

גיורא שחם: קחו בחשבון שייכנסו מים כי הרי משהו ירד, גשם ירד, אבל מצד שני 250 מיליון קוב מתאדים ויש גם צרכנים סביב הכנרת, ויש לנו התחייבות של 50 מיליון קוב לירדן, שבאים מהכנרת.

גיורא שחם: אז אנחנו נגיע במידה והתחזית הזו תתממש, לפי הגרפים של השירות ההידרולוגי אנחנו נגיע ל-215- ואולי אפילו פחות.

איתן כבל: האם עלולה להיות המלחה?

גיורא שחם: המלחה כבר קורית.

גיורא שחם: אנחנו היינו אמנם טרם הקמת המוביל הארצי הכנרת הייתה 400 מיליגרם כלור לליטר, הורדנו אותה לחצי, 220, היא היום עוברת את ה-300.

גיורא שחם: אנחנו במצב לא טוב בנושא של המלחה, יש לזה השפעה על החקלאות ועל דברים נוספים.

גיורא שחם: אבל יכול להיות מצב שבו ראשי היניקה של המשאבות שנמצאות סביב הכנרת יהיו באוויר.

גיורא שחם: זה דבר אחד.

גיורא שחם: תיכף נדבר על האמצעים שאנחנו - - -

איתן כבל: האקוויפרים?

גיורא שחם: האקוויפרים במצב פחות טוב.

גיורא שחם: הם היום נמצאים בערך 10 סנטימטר, אקוויפר ירקון תנינים מתחת לקו האדום.

גיורא שחם: אז אנחנו מקווים שבכל אופן גשם יפול על המחשופים ביהודה ושומרון.

יעל כהן-פארן: מתחת לקו האדום זאת אומרת שהם כבר בסיכון?

גיורא שחם: הם לא בסיכון.

גיורא שחם: הם כרגע נמצאים לא בסיכון.

גיורא שחם: אבל זה דבר שהוא - - -

יעל כהן-פארן: הסיכון הוא גם המלחה, כן?

גיורא שחם: כן.

גיורא שחם: אם אנחנו נצטרך לשאוב יותר ולהוריד אותם במטר, יש חשש מאוד גדול שמי הים יחדרו פנימה.

גיורא שחם: תראו, זה מה שקרה בעזה.

גיורא שחם: אחרי ההתנתקות התחילה שאיבה פראית מסיבית, בלי שום בקרה.

גיורא שחם: הים נכנס לתוך האקוויפר של עזה והיום האנשים האלה ללא מי שתיה, עם קשיים גדולים בהקמת מתקני התפלה בתוך עזה, עם חוסר יכולת לטפל בשפכים שגולשים אל הים ואל אזור שדות הקידוחים של שקמה.

גיורא שחם: מהים הם מוסעים עם הזרמים של אשקלון, לאינטק של אשקלון, מתקן ההתפלה, כבר סגרו אותו פעמיים כתוצאה מאירועי זיהום בראש היניקה.

גיורא שחם: המצב בעזה הוא על סף הדרמטי מבחינת מי התהום.

גיורא שחם: מה שאני אמרתי, וזה בתחום אחריות, אני לא אתן – וזה בסמכותי ואחריותי – להביא את האקוויפרים למצב של עזה.

גיורא שחם: בשום אופן אקוויפר ההר שלנו לא יהיה במצב עזה.

גיורא שחם: וגם לא אקוויפר החוף.

גיורא שחם: גם על חשבון ההצטמצמות או תקראו לזה קיצוצים, הכואבים מאוד שנצטרך לעשות בשנה הקרובה.

גיורא שחם: למה הגענו למצב של הצורך הזה?

גיורא שחם: הרי לפני שנה ידענו שגם יהיה, המודלים הראו שתהיה שנת בצורת שהממוצע פחות או יותר כמו המודלים השנה, של 85% מהממוצע.

גיורא שחם: בהתאם לזה גזרנו את הקצאות המים לחקלאות, 280 מיליון קוב.

גיורא שחם: שהן נמוכות מההקצאות הרסמיות של החקלאים, אבל זאת פחות או יותר הייתה הצריכה ועם זה איך שהוא הסתדרו.

אסף לוי: 280 על תנאי.

גיורא שחם: לא, לפני שנה אני מדבר.

אסף לוי: לפני שנה ההקצאה הייתה 440.

גיורא שחם: הקצאה.

גיורא שחם: אבל השימוש בפועל היה 280.

אסף לוי: הצ'ק שניתן לחקלאים היה 440.

אסף לוי: לא היה שום סיגנל לקיצוץ בחקלאות.

איתן כבל: אני אקרא לך דוקטור כדי שלדברים שלך יהיו נופך.

איתן כבל: עזוב עכשיו, תן לו.

איתן כבל: אני פעם מנעתי ממך?

אסף לוי: אף פעם לא.

אסף לוי: תודה.

איתן כבל: עזוב, אני יודע שאתה חם.

איתן כבל: גם אנחנו חמים על המשרד שלך.

אסף לוי: בנושא הזה אנחנו ביחד.

אסף לוי: הלול יש לי עוד חודש, תן לי.

גיורא שחם: בהתאם לתחזית הזו של היחידה ההידרו מטאורולוגית שלנו נגזרו הקצאות המים.

גיורא שחם: מה קרה?

גיורא שחם: לא היה 85.

גיורא שחם: אה, וגם תכנית התפעול של מקורות וגם של המפיקים הפרטיים וכך הלאה, ובהסכמים צריך לעמוד.

גיורא שחם: מה קרה?

גיורא שחם: לא היה 85%.

גיורא שחם: היה 70% מהממוצע.

גיורא שחם: אבל בהסכמים צריך לעמוד והגענו למצב המסוכן שאנחנו נמצאים בו היום, לכן השנה כשהתחזית מראה שיהיו 85% מהממוצע הרב שנתי אמרנו "רגע, ואם גם השנה היא טועה?

גיורא שחם: בוא נתחיל את השנה ב-70% כפי שהיה לפני שנה.

גיורא שחם: פשוט נצלם את תמונת המצב מלפני שנה ונעתיק אותה הנה.

גיורא שחם: המשמעות הייתה קיצוץ של בערך כ-80 מיליון קוב בחקלאות.

גיורא שחם: על זה קמה הטענה ועל זה קמה הסערה ואמרו "איך זה יכול להיות.

גיורא שחם: עד איפה אנחנו באים" הרי אנחנו לא שומרים את המים בכיסים, אבל אנחנו אומרים לחקלאים, מסתכלים להם בלבן של העיניים, תסתכלו על המציאות בעין פקוחה ותיערכו לזה שהשנה יהיו לכם במערכת הכללית 80 מיליון קוב פחות.

גיורא שחם: למה אני רוצה לשדר להם את המציאות הזאת, לחקלאים?

גיורא שחם: כי אני אומר להם "הלכת להזמין שתילים במשתלה כדי לטעת מטע חדש, חכה, תדחה את זה שנה.

גיורא שחם: הלכת ופתחת תלם, שמת פה זבל אורגני וזבל כימי, חכה, יכול להיות שאתה מבזבז כסף" אם נגיע לסוף החורף והתחזיות יתבדו וירד כן גשם, לא נשמור את המים אצלנו, אתם תקבלו אותם.

גיורא שחם: אבל אני חושב שזה היה הרבה יותר אחראי כלפי ציבור החקלאים לבוא ולשדר להם את המציאות AS IS.

גיורא שחם: לא ליפות ולא למרוח.

שמעון ביטון: אבל זה כבר ארבע שנים.

שמעון ביטון: זה לא היום.

שמעון ביטון: אין חקלאות בלי מים.

גיורא שחם: מה לעשות.

איתן כבל: זו בדיוק הנקודה שהוא אומר.

איתן כבל: שאין חקלאות בלי מים.

עמר בר-לב: הנקודה שהוא אומר, הוא עושה את זה בשביל שהחקלאים יתכננו.

עמר בר-לב: השאלה של החקלאים היא איפה התכנונים של המדינה אחרי השנה השנייה או השלישית של הבצורת.

אלעזר שטרן: עמר זה אף פעם לא היה תכנון של המדינה.

איתן כבל: חברים אני מבקש לא להפריע, התייחסתי לזה בדברים שלי.

איתן כבל: שאמרתי שאני רוצה לשמוע את הדיווח לגבי איך התכנון הוא במקרו מבחינת פיצוי, מבחינת כל אותם אלמנטים ומה יקרה אם שנה הבאה פתאום זה יהיה כבר מעבר למחזוריות הזו של כל 50 שנה.

גיורא שחם: אני גם על זה אדבר.

יעל כהן-פארן: עוד לא הגענו לשיא של מה שתיארת בשנות החמישים, לשמחתנו מעיין הבניאס לא יבש, אולי זה יקרה חס וחלילה - - -

גיורא שחם: נכון.

גיורא שחם: אבל אז אני אמרתי שאם אנחנו היום נשדר את המסר הזה של קיצוץ ב-80% אני הראשון שאבוא כמומחה, כחוות דעת מומחה לצד החקלאים ואגיד להם "חבר'ה, זה קיצוץ כואב מדי, צריך לתת עליו איזה הוא פיצוי כספי".

גיורא שחם: משיקולים ציבוריים כאלה ואחרים, ההחלטה שהתקבלה מיד אחרי סוכות הייתה לא להודיע על הקיצוץ, אלא להשאיר את הצריכה בפועל של 2017 גם ב-2018 אבל מכיוון שלי יש את האחריות לא למשכן את העתיד למען ההווה ואני לא אתן לרדת מתחת לקווים האדומים במיוחד באקוויפרים, הכנרת מתאדה, אין לנו מה לעשות.

גיורא שחם: דרך אגב, את השאיבה למוביל הפסיקו לחלוטין, למעט שאיבות קטנות כדי שהגומיות במשאבות לא יתייבשו.

גיורא שחם: אנחנו יצרנו טייס אוטומטי שאומר "היום יש לכם 280 אבל אנחנו נעקוב כל חודש בחודשו, עד שנגיע ל-29 במרס ונראה מה מצב הגשמים.

גיורא שחם: אם היו 100% לא נקצץ כלום, אם היו 90% נקצץ 60, אני לא זוכר את המספרים המדויקים וזה גם לא חשוב כל כך, ואם היו 70% מהממוצע הרב שנתי, הקיצוץ יהיה 80 מיליון" להגיד לכם שזה יותר נכון כדי לנהל את הסיוע הנלווה שצריך להיות לקיצוץ מול פיצויי בצורת וכך הלאה - - -

קריאה: גיורא, רשות המים לא תפקידה - - -

איתן כבל: סליחה גבירתי שירדה עם מצנח ולא ידענו מי היא.

רעיה עדני: אני מאגף תקציבים במשרד האוצר.

גיורא שחם: אני מסכים לכן הדגשתי ואמרתי.

גיורא שחם: כל סיפור הפיצויים לחקלאים, אני יכול להגיד את דעתי האישית שאני חושב שחקלאים שנפגעים כל כך ראוי שיסייעו להם, אני לא יודע אם תקראו לזה פיצויים או לא, אבל זה בוודאי לא בשולחן שלנו.

גיורא שחם: זה לעניין התהליך שהיה והביא אותנו עד הלום מבחינת ההערכות, לצערי הרב, לשנת בצורת נוספת.

איתן כבל: מה המשמעות אם תהיה שנת בצורת נוספת בשנה הבאה?

גיורא שחם: זה בדיוק העניין, הקמתי אצלי צוות חירום כדי שיכין את סל הדברים שנדרש לעשות אם חס וחלילה תהיה לנו שנה שישית של בצורת.

שמעון ביטון: אני חושב שבתקנות של רשות המים הכנסת גם עוד 11% הפחתה ב-2018.

איתן כבל: תן לו לסיים.

איתן כבל: תודה.

גיורא שחם: אנחנו נכנסים מידית, אבל זה ייקח כמה שנים, להקמת מתקן התפלה נוסף בגליל מערבי בהליך ות"לי.

איתן כבל: מכיר את הסיפור הזה, הוא נדון פה.

גיורא שחם: אנחנו קונים, רוכשים בכסף מלא עוד 50 מיליון קוב ממתקני התפלה הפעילים היום, זה מחיר אקסטרה, זה כמו במלונות שאתה לוקח משהו מהמיני בר ואתה משלם הרבה יותר.

גיורא שחם: אבל אנחנו לא חוסכים פה בעניין הזה.

גיורא שחם: אנחנו רוכשים עוד 50, 60 מיליון קוב ממתקני התפלה.

יובל ארבל: לאיזה תפוקה יגיעו כל מתקני ההתפלה?

גיורא שחם: סך הכל כ-600 מיליון קוב.

אסף לוי: לא, זה לפני הרכישה הנוספת.

גיורא שחם: לא, יש לנו בעיות קשות בהפעלה של מתקן ההתפלה באשדוד כפי שאתם יודעים.

יעל כהן-פארן: מחר יש על זה דיון בוועדה.

גיורא שחם: לכן אנחנו צריכים להיות מאוד זהירים במשקולות האלה.

גיורא שחם: אלה הדברים שאנחנו יכולים לעשות נכון ל- - - אנחנו נעשה עוד דברים, יש למשל נושאים בעייתיים של הזדקנות כלי ההפקה.

גיורא שחם: רוב קידוחי המים בארץ התחילו בשנות ה-40, 50 ו-60, בתנופה גדולה של הצמיחה של מדינת ישראל המתחדשת, ומה לעשות, הזדקנו.

גיורא שחם: הייתה פה, אני יכול להגיד, הזנחה מסוימת.

גיורא שחם: אני מכין עכשיו תכנית גדולה, זה יעלה מיליארדים, כדי לחדש את כלי ההפקה ועל ידי זה להגביר את יעילות ההפקה מהאקוויפר ובהזדמנות הזו אולי גם לעשות קצת שינוי כדי שמבחינה סביבתית זה - - -

איתן כבל: אוקיי.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: לפני שאני נותן את רשות הדיבור לאבו וילן, אני רוצה לומר ככה, תראו, יש כאן כמה נושאים על הפרק.

איתן כבל: יש נושא ראשון, בצורת, זה לא קשור לכלום, לחקלאות, חברים יקרים אם יש משבר צריך למצוא את הדרך.

איתן כבל: זה לא קרב מול יו"ר רשות המים והמנהל שהוא רוצה לקחת את המים אליו הביתה או למסור אותו לאיזו מדינת חסות.

איתן כבל: קודם כל צריך לראות את התמונה עצמה, כי זו עלולה להיות שנה חמישית ואם חס וחלילה שנה שישית.

איתן כבל: מי יודע.

איתן כבל: אני לא יודע.

איתן כבל: זה דבר אחד וצריך להתייחס לזה, כי אני לא רוצה שיתנהל פה דיון וזאת לא הכוונה שכאילו זה מול.

איתן כבל: זה לא נכון.

איתן כבל: אני אומר לכולנו שזה לא נכון להתנהל בצורה הזאת.

איתן כבל: יש מצב, יש אנשי המקצוע, אפשר שיבואו אנשי מקצוע מצדכם יגידו "לא, אפשר עוד 10,000 קוב" בסדר, נמצא בוויכוח הזה.

איתן כבל: כי בסוף בסוף העובדה שהכנרת מתקרבת לקו השחור זו עובדה, שהאקוויפרים המרכזיים שלנו, בעיקר אקוויפר ירקון נמצא במשבר גדול, זו עובדה.

איתן כבל: עכשיו מצד שני יש לנו שני מעגלים.

איתן כבל: מעגל ראשון זה מעגל השתייה, מהן האלטרנטיבות, כמה עולות האלטרנטיבות האלה.

איתן כבל: זה לא שאזרחי ישראל פתאום יצטרכו לקבל שכוס מים עולה כך וכך שקלים או לחילופין בצד השני שהירקות והפירות יקבלו משמעות אחרת כיוון שעלות המים שיידרשו לקנות היא כזו גבוהה.

איתן כבל: לכן אני אומר, הרשות היא סיפור אחד, מים לשתייה זה סיפור שני, מעגל שלישי זו החקלאות, מעגל נוסף זו התעשייה שגם כן צורכת בכמויות, אני זוכר שהתעשייה גם כן צורכת כמות, אני לא זוכר איזה - - -

רחל בורושק: לא מגבילים אותה.

קריאה: היא לא צרכן גדול.

איתן כבל: לא, לא בממדים?

קריאה: היא כמו הבית.

איתן כבל: בסדר, אבל זה לא משנה, הכל בסוף בסוף זה נספר ביחד.

איתן כבל: זה בתוך פיילה אחת.

איתן כבל: לכן כשאני מדבר על התכנית ואני אומר את זה לגבירתי מהאוצר, זה שכל אחד יעשה את תפקידו.

איתן כבל: זאת אומרת אני גם לא מתכוון שבהזדמנות הזו גם ידרסו את החקלאים, לא יתנו להם מענה, וגם ייבאו בהזדמנות הזו, זו תהיה הזדמנות לשנות את כל השיטה.

איתן כבל: ממש לא.

איתן כבל: זו לא הכוונה.

איתן כבל: לכן כשאני מדבר על תכנית, אדוני היושב ראש, היא לא רק תכנית של לבוא ולהגיד כמה אתה משחרר, אתה מדמיין שיש לך ברז שאתה פותח ומחלק אותו.

איתן כבל: אם אתה מחליט להחליש את הברז, מה המשמעות כלפי מי שתיה, מה המשמעות כלפי החקלאות ומה המשמעות כלפי התעשייה ומה המשמעות, כשמדברים על חקלאות זה לא רק כשהוא משקה.

איתן כבל: יש פה עולם ומלואו.

איתן כבל: יש פה עולם ומלואו.

איתן כבל: זו אינטראקציה אחרת לגמרי עם העולם בחוץ וגם בתוכנו.

איתן כבל: ולכל התמונה הזו זה לא נראה שיש.

איתן כבל: בקושי שכנענו אותם להתארגן מחג לחג על ביצים וזה, למרות שעשיתם עבודה, אתם השתפרתם, בצורה מאוד משמעותית ויישר כח.

שמעון ביטון: תקשיבו לחקלאים.

איתן כבל: תשמע, נכנסנו למסלול.

איתן כבל: אתה ראית את זה, ברגע שהבנתם את העניין הזה - - -

שמעון ביטון: החקלאים מתאדים אחד אחרי השני.

איתן כבל: ברור לי.

איתן כבל: אני מתכוון בעניין - - - זה משהו אחר.

אלעזר שטרן: זה המסלול הכי נכון.

איתן כבל: לכן עשיתי את ההקדמה הזאת כדי להכניס אתכם.

איתן כבל: אז יעל בבקשה ואחרי זה אבו.

יעל כהן-פארן: קודם כל אני כמובן מברכת על הדיון ומברכת אותך על כניסתך לתפקיד.

יעל כהן-פארן: אנחנו רוצים לייצר מפגש של שדולת המים שאני עומדת בראשה גם איתך והמפגש הראשון שהיה, היה עם קודמך, מי שהיה ממלא מקום, משה גרזי.

יעל כהן-פארן: תראו, הנושא של ניהול משק המים הוא מורכב ובוודאי שהוא לא נוגע לצרכן מסוים או אחר כמובן שיש צרכן מאוד גדול וזה החקלאות שמתייחסים אליה בצורה מאוד מיוחדת וטוב שכך, אבל כמובן שזה משהו שדורש ראייה אינטגרטיבית.

יעל כהן-פארן: אני רוצה להתייחס רגע לנושא של כיוון שהעולם הולך אליו, אנחנו נמצאים במשבר אקלים.

יעל כהן-פארן: אי אפשר להתעלם מזה, הוא כאן, הוא קיים, טראמפ יכול להגיד מה שהוא רוצה, כל העדויות מכל הכיוונים מראות אחרת ממה שטראמפ חושב, טראמפ הוא לא פונקציה פה.

יעל כהן-פארן: העולם הולך לכיוון מסוים.

יעל כהן-פארן: עלינו באזור הוא אכן משפיע ואם בוחנים תרחישים עולמיים על אפריקה ועל המזרח התיכון הוא משפיע בצורה קיצונית ביותר בראייה ארוכת טווח אבל גם בראייה של יחסית לטווח הבינוני.

יעל כהן-פארן: אם אנחנו מסתכלים על החמש שנים האחרונות, ארבע שנים פלוס הצפי להשנה או אפילו חמש שנים אחרונות, של מקרה של 1 ל-50 שנה או האם אנחנו מתייחסים לזה כמשהו שיכול להיות כאן המצב, אני מקווה שלא התמידי, אבל התכוף יותר, וזה דרמטי ואני מצפה מרשות המים שתייצר תרחישים שונים מה קורה אם זה עכשיו הופך להיות המצב הקבוע או מצב של אחת לעשר שנים.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר לפי תרחישים עולמיים של גורמים בתחום, וגם להבנתי אנשי השירות ההידרולוגי שדיברו בשדולה על הנושא והשירות ה מטאורולוגי, אנחנו חווים את זה, אנחנו רואים את זה, התרחישים הצפויים הם כן התמעטות ימי גשם או כמויות המשקעים, היארעות של תופעות מזג אויר קיצוני שהן גם לא טובות לחקלאות ולמשק המים כי לפעמים פשוט הכל זורם לים, וההיערכות צריכה להיות עם איזה שהוא שינוי דיסקט שאנחנו צריכים להחיל אותו גם על איך מנהלים את משק המים וגם איך מתנהל הממשק לחקלאות.

יעל כהן-פארן: פה אני חייבת להגיד שרוב הדיונים בנושא המים שאני לפחות נכחתי בהם בכנסת, הם או על מחיר המים או על ההסתכלות של החקלאות גם קשור למחיר המים כמובן, ולא הסתכלות כוללת ומעט מאוד ראייה אינטגרטיבית וכמובן מהמקום של הטבע, והטבע לא רק היא, כמובן גם כי אנחנו רוצים נחלים שיהיו לנו לילדינו ולנכדינו אבל גם בראיי שאם בטבע לא יהיה מים בסוף גם לנו לא יהיה מים כי הוא ידרדר, והכנרת זה לא סתם שהיא תרד מתחת לקו שחור, זה אומר שכל הכינרת אולי לא תהיה שמישה גם אם ירד מבול.

יעל כהן-פארן: בסופו של דבר זו ראייה שאין אותה היום לצערי, לפחות אני לא רואה אותה בכנסת, אולי כן יש אותה במשרדי הממשלה, והיא צריכה להיות כן יותר כוללת מרק לפתחה של רשות המים.

יעל כהן-פארן: כי משרד האוצר, משרד החקלאות, אתם צריכים לבוא ולהסתכל על זה ביחד איתם, אם זה המצב, צריך ללכת כן לדבר על פיצויים לחקלאים, כן לדבר על איך מכווינים אחרת את המשק החקלאי בישראל, לא להטיל את זה לפתחם.

יעל כהן-פארן: מה הם אשמים שאין מים?

יעל כהן-פארן: להגיד להם "תקשיבו חברים, אין מים, אי אפשר לגדל יותר בננות, בואו נעבור לחקלאות מסוג אחר" ולתת להם את כל התמיכה שצריך כדי לעבור, זה גם לא יקרה מהיום למחר בבוקר, זה יהיה תהליך כדי לעשות תהליך של מעבר לחקלאות שהיא יותר בת קיימא וצורכת פחות מים.

יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים שקיימים סוגים שונים של צמחים שגם מניבים הרבה מאוד יבול עם פחות מים.

יעל כהן-פארן: הפיתוחים האלה הם מכאן, הם מהארץ, ממכון וולקני, הם מאוניברסיטת בן גוריון, הם נמצאים גם ביישום בחקלאות בערבה וכולי.

יעל כהן-פארן: אז כן, לצערנו אולי לא נוכל לגדל יותר בננות בכמויות שאנחנו מגדלים היום כי אין מים לבננות.

יעל כהן-פארן: מה לעשות, בננות, דווקא אני לוקח את זה כדוגמה כי מגדלים המון בננות בישראל.

יעל כהן-פארן: בננות זה צמח טרופי שהתחיל באפריקה, הוא לא גדל במזרח התיכון.

יעל כהן-פארן: אז עד היום התרגלנו, אולי צריך לעשות שינוי וזה שינוי דיסקט שאין ברירה, חייבים לעשות אותו אם המצב הנוכחי הוא סימן לבאות.

יעל כהן-פארן: אמרת בעצמך, המחיר הסביבתי, אנחנו לא יכולים רק להתפיל ולהתפיל ולהתפיל.

יעל כהן-פארן: גם על זה יש מגבלות של שטח, צריך שטח ליד החוף, יש לזה השפעות סביבתיות, כמובן אנרגיה.

יעל כהן-פארן: יש איזו שהיא מגבלה שגם אנחנו מבחינת המחיר יכולים לספוג.

יעל כהן-פארן: לכן צריך להיות פה שינוי והסתכלות קצת יותר רחבה.

יעל כהן-פארן: אני יודעת שיש את תכנית האב למשק המים מ-2012, אני רוצה לשאול אותך האם היא בכלל בתכנית העבודה עדיין לפי אותה תכנית אב, היא לא אושרה אף פעם בממשלה למיטב ידיעתי.

יעל כהן-פארן: האם מכינים תכנית חדשה?

יעל כהן-פארן: גם מועצת המים, שאמורה להיות כרשות המים מועצה עצמאית ונפרדת שנמצאים בה מומחים שונים, גם כן למיטב ידיעתי לא בעצם פועלת, לפחות לא במתווה שהיא אמורה לפעול ואני חושבת שיש כאן מקום להרבה יותר שיתוף של כל הגורמים, הרבה גורמים שקשורים לנושא, שפועלים בנושא, שהיום לצערי קולם לא תמיד נשמע.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

איתן כבל: תודה גבירתי, חבר הכנסת לשעבר אבו וילן, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל בבקשה.

505: תודה אדוני היושב ראש.

505: קודם כל אני רוצה לברך את גיורא שחם על תפקידו החדש.

505: אני חושב שהכניס בהחלט רוח חדשה ונכונה וכולנו מחזיקים לך אצבעות, במשמרת שלך התחלנו עם כמה בעיות יסוד שחשבנו שעברו מהעולם, לדוגמה כל הדיונים שהיו פה, אני הייתי חבר ועדת חקירה פרלמנטרית של הכנסת לכל נושא המים והמסקנות היו התפלה והממשלה אז החליטה ללכת וסוף סוף לקבל תכנית להתפלה, כמובן בתוך משק סגור, שעשו דבר אחד טוב וסגרו אותו בתוך רעה חולה והתוצאה גם הייתה אחרי זה תיקון 27 שלא נדבר עליו היום, אבל כל אותם אלה שרצו על תיקון 27 כסומים באפלה, שיבינו שאותה חברת מקורות שבעצם רצו להציל אותה, היא שהקימה את המתקן במקורות ללא מכרז, בהתנגדות האוצר, ואתם רואים את התוצאה שהמתקן הזה יכול לקרוס מהיום למחר מבחינה טכנולוגית, הוא כרגע מייצר 85% ועד אנה אנחנו באים.

505: ללמדך שבמקום לעסוק בפוליטיקה בעלי המקצוע צריכים לעסוק במקצועם וכאשר מתרבים היוצרות, יש לנו תוצאה.

505: נקודה שניה, המחסור לא התחיל היום.

505: יש פה שאלה מאוד גדולה ואני שם כרגע את השאלה, לא מציע כרגע שכנסת ישראל וועדת הכלכלה תעסוק בזה, אבל אחרי שאנחנו כבר עם 600 מיליון קוב מים, מה אמרו לנו?

505: לא תהיה בעיית מים, חקלאים יוכלו לקבל כל כמות שהם ירצו, השאלה תהיה באיזה מחיר.

505: יש בעיית מים אמיתית.

505: עכשיו אני מזכיר לך אדוני היושב ראש, שבשלוש השנים האחרונות מתקני ההתפלה לא עבדו במלוא התפוקה ושילמו להם כסף על ההוצאות הקבועות בהתאם להסכם שהמדינה חתמה איתם.

505: אני שואל, הרי האקוויפר, קו שחור, קו אדום, כל המומחים יודעים את זה.

505: איפה הייתה ממשלת ישראל והגורמים המוסמכים, למה לא החדירו מים לאקוויפרים?

505: הסיפור שהעליתם פה של עזה זה סיפור שידוע כמה שנים טובות.

505: אני השתתפתי לפני חמש שנים בכנס באנגליה שדובר על כל הנושא שהאיחוד האירופי היה מוכן להשקיע כספים כדי לפתור את הבעיה, וממשלת ישראל הייתה רק צריכה להגיד "בסדר" או לקחת חלק מהמים שאנחנו מתפילים, למכור בכסף מלא.

505: ועכשיו תראו מה קורה, הם בעצם מחרבשים את מתקן ההתפלה באשקלון ויוצרים לנו בעיה.

505: אז אי אפשר להפריד ולשחק בפוליטיקה קטנה שאנחנו לא ניתן שום דבר למה יש לנו כל מיני מטרות ערטילאיות, בינתיים מזהמים את מקורות המים בים, האוכלוסייה שם סובלת מאוד אבל גם דרום מדינת ישראל נמצא בבעיה אם מדברים, בעיה רצינית.

505: אני מציע שהממשלה הזאת תתחיל להסתכל בראייה כוללת ולהבין שהיא צריכה לטפל לא בבעיות של אתמול או היום, אלא של מה שקורה.

505: עכשיו בואו נעבור לנושא החקלאות.

505: תראה, אני חושב שיושב ראש רשות המים צודק.

505: איך שלא מסתכלים על האחוזים, במצב שנוצר, בהסתברות מאוד מאוד גבוהה שכנראה לא נקבל את הכמות.

505: שיבינו על מהמדובר, לא מדובר פה על 280 מיליון קוב שמשתמשים בפועל במערכת הארצית.

505: יש פה את האזורים המנותקים, יש את הגליל העליון, יש מקומות שכבר היום מקצצים להם כי אין להם מקור מים אחר והם חיים על המקורות שלהם וזה מקוצץ כבר היום.

505: נקודה שניה, הייתה הצעה שאנחנו הצענו והיא הייתה הגיונית ביותר, ואני לא רוצה לקלקל פה לא למשרד החקלאות ולא לאף אחד.

505: אני מדבר על שכל ישר.

505: אם היו פונים, אם מה שאומר יו"ר רשות המים שבהסתברות כל שהיא יכול להיות שיגיעו ל-80 מיליון קוב קיצוץ, היה צריך לאפשר ש-30 מיליון קוב, זאת הייתה הצעתנו, לקיצוץ מרצון תמורת פיצוי הולם היום.

505: מה זה היה גורם?

505: זה היה מפשיר איזה שהוא מרווח בטחון, ומדובר פה על חקלאים שבנובמבר זורעים תבואות חורף והם עושים עוד כמה דברים, ואם הם יודעים שההסתברות לקבל מים היא נמוכה הם היו מעדיפים לוותר מראש ולקחת פיצוי ולא להסתבך.

505: אדוני, האוצר לחם כמו אריה הפעם לא לקצץ בקוב אחד של מים, אבל הוא לא אמר את הדבר השני, "בסדר, אנחנו עכשיו מודיעים לחקלאים, אם נקצץ, אל תדאגו כמו ב2009 ניתן לכם 3 שקלים לקוב" לדוגמה.

505: לא 3 שקל, - - - לא היו מוכנים בכלל לדו שיח הזה.

חיים חבלין: קוראים לזה הונאה, אבו.

505: חיים, אל תכניס לי מילים לפה.

505: אני משתדל להיות ממלכתי.

505: אני חושב שהאוצר חשב שהוא יביא עוד 50 מיליון קוב מים מותפלים והוא לא יצטרך להכניס את היד לכיס.

505: אני כבר למדתי שמי שחושב שני צעדים קדימה לא עובד כגזבר, עובד ככלכלן ולא יכול להיות שאגף התקציבים עם היו"ר החדש שאנחנו מברכים אותו שאול מרידור, יתחיל לחשוב פחות גזברית ויותר כלכלית.

505: וכלכלית זה אומר שההצעה הזאת היום אפשר להציע לחקלאים.

505: 30 מיליון להבטיח איזה שהוא טווח בטחון.

505: וצריך היום להודיע, כאשר מקצצים לגליל וכל הדברים האחרים, כמה אתם משלמים עבור הקיצוץ וצריך להבטיח את המחירים היום.

505: באים לחקלאים, התעשייה זה צרכן קטן.

505: תקשיב אדוני היו"ר בדיוק מה יקרה.

505: אם התסריט שהחליטה עליו רשות המים, - - - לשימוע בלחץ של משרדי הממשלה, מה שיקרה יקרה הדבר הבא, אם באמת יהיה מחסור רציני במים דבר ראשון יקצצו לחקלאים ויזרקו בסוף כמה גרושים, אחרי מיקוח, אחרי שכבר זרעו - - - ויבואו להוד מעלתו הצרכן ויגידו "תשמע, בתיקון 27 הבטחנו לך והורדנו, אבל מה, יש משבר ולמרות שהורדנו בשנים האחרונות קרוב ל-40% העקומה מתהפכת.

505: למה?

505: כי כל זמן שהחלטת ממשלת ישראל והכנסת מדברות על משק סגור מים, אין ברירה, זה אומר החוק".

505: ואז הצרכן יכניס גם הוא את היד לכיס וגם הצרכנים ישלמו והחקלאים ישלמו פעמיים, פעם בתור צרכנים ופעם שניה בתור חקלאים.

505: אם מפעילים היום חשיבה מראש, מה שאנחנו הצענו פה, אפשר למנוע חלק גדול מהתהליך הזה ובאותה הזדמנות גם, היריעה קצרה ונדבר בפעם הבאה, אבל החליטו על תיקון 27, אני לא מציע לבטל את זה, אבל לחשוב טוב איך בעוד שנתיים מפעילים יציאות נכונות שאפשר לתרגם אותו למצב שלא יקרו הדברים שקורים עכשיו ואין על פי האוצר שקל אחד לתת פיצוי.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: חבר הכנסת וקנין בבקשה.

יצחק וקנין: אני מכה על החזה.

יצחק וקנין: כל פעם אומר לי תיקון 27, זה חצי עלי.

יצחק וקנין: תראה, אני חושב שתיקון 27 הוא טוב מאוד אבל אם אתה תשאל את ידידי שמעון מאביבים הוא יגיד לך שהוא שילם 2.60.

שמעון ביטון: אני גם שילמתי 2.80.

יצחק וקנין: 2.80.

יצחק וקנין: תיקון 27 הוריד אותו ל-1.80 והולך להוריד אותו ל-1.54 שקל.

יצחק וקנין: אבל אני מסתכל על האוצר.

יצחק וקנין: יש סיכומים ברורים.

יצחק וקנין: אני מבין שיש בעיה בשני אזורים, גליל העליון, גם אדמת הכבול בתוך העסק, עמק המעיינות, ולמרות שהיה ויכוח גם עם משרד החקלאות, אנחנו חלקנו על העניין הזה, שהלכנו לאמבטיה ארצית לא בגלל שחשבנו שלא ראינו את המציאות של עמק המעיינות ואדמת הכבול והבעיה של הגליל העליון.

יצחק וקנין: היינו במצב שפה אנחנו יכולים להביא פתרון שהוא היה קטסטרופה מבחינת החקלאות בשנים האחרונות שמחיר המים האמיר והאמיר, נכנסו קבלני מים, מה שאנחנו רואים 2.60, זה מחיר שמקורות מחייבת את הקבלן אם יש קבלן, אז תוסיף על זה עוד 25%, 30% במקרה המינימלי.

יצחק וקנין: איפה הבעיה?

יצחק וקנין: הבעיה שהיה סיכום ברור לגבי עמק המעיינות, לוקחים מחזיקים את מה שנקרא החבל משני הקצוות, באים ואומרים פעם אחת שאנחנו נעשה מחיר הפקה לקוב מים למקורות זה יעלה 90 אגורות, 98 אגורות, 1 שקל.

יצחק וקנין: כשאתה בא ועושה תחשיב עם המפיקים הפרטיים באותם אזורים אומרים "אתם תקבלו 40 אגורות" וזה לא היה.

יצחק וקנין: בשום שלב זה לא היה.

יצחק וקנין: ואני אומר לך, זה לא ייגמר.

יצחק וקנין: אם הם חושבים שזה ייגמר, אנחנו הולכים לעשות דיון רק על זה ואם לא, יש הצעת חוק שלי שתנטרל לכם את כל תיקון 27.

יצחק וקנין: אם אתם רוצים את זה, תקבלו את זה ממני.

יצחק וקנין: ואני אומר לכם, אתם תקבלו את זה בגדול.

רעיה עדני: לא הבנתי למה אתה מתייחס.

יצחק וקנין: אני מתייחס להכל.

יצחק וקנין: את ישבת בכל הדיונים.

יצחק וקנין: אנחנו לא דיברנו לאוויר.

יצחק וקנין: אתם ישבתם וידעתם על מה.

יצחק וקנין: אני שואל אותך, אדמת הכבול, מה ההיגיון שלכם, מה חשבתם, שהם יעשו לכם את העבודה?

יצחק וקנין: זו אדמה שצריך לתת לה מים אחרת את תסבלי וכל העולם יסבול מזה.

יצחק וקנין: אז מה אתם אומרים?

יצחק וקנין: פעם אחת נקצץ להם את המים, ישלמו מחיר גבוה.

יצחק וקנין: מאיפה הם ישלמו?

יצחק וקנין: הגליל העליון כבר קיצצו לו בקיצוץ הקודם וכל שנה מקצצים לו.

יצחק וקנין: מאיפה הם יקחו את זה?

יצחק וקנין: אני מבין שישנו משבר, כולנו מבינים, אמר את זה איתן.

יצחק וקנין: אנחנו לא מתעלמים מהמשבר.

יצחק וקנין: אבל המשבר הזה אם את שואלת מי אשם בו, רק הממשלה והגורמים שצריכים לטפל בכל הנושאים.

יצחק וקנין: אחד הדברים הציע אותם אבו, אני משתתף בכל הדיונים, אי אפשר לסובב את הדברים.

יצחק וקנין: כולנו יודעים מה קרה עם מתקן ההתפלה.

יצחק וקנין: כולנו ישבנו בוועדת כספים ופשוט נחרדנו מהשיטה שעבדה בה מקורות.

יצחק וקנין: הדברים האלה לא יכולים להפיל אותם בסופו של יום על החקלאים ואני אגיד למה כי החקלאי, גם אם הוא רוצה לתכנן את עצמו והוא נוטע מטע, באמצע הדרך אתה בא ואומר לו "תשמע, חצי מהמטע שלך מת" וגם בהודעה, יש דברים שהחבר'ה לא יודעים.

יצחק וקנין: שהייתי צריך לדבר עם השר יובל שטייניץ, לדבר עם שר האוצר, עם כל העולם, מועצת הרשות מתכנסת ורוצה לקבל החלטה, שקודם כל יהיה קיצוץ ואם תהיה חריגה, אז - - - פעם אחת אתם עושים עלינו סיבוב, אנחנו כבר מגיעים איתכם לאיזו שהיא הסכמה של הפחתה במחירים ואתם אומרים "לא, אנחנו ניקח להם את זה מהכיס השני" אנחנו נוריד קיצוץ ומי שיחרוג מהמכסה שנותנים לו ישלם קנס על הדבר הזה.

יצחק וקנין: זה היה בשנים הקודמות.

יצחק וקנין: אני לא רוצה לחזור אחורה ולהגיד לאבו מה דעתי על כל הנושא של מחירי המים.

יצחק וקנין: מאיפה קיבלנו את זה בכלל?

יצחק וקנין: כי זה פעם היה בפתחנו פה, שם קיבלנו את ההחלטות, בוועדת הכספים, לא ברשות המים.

יצחק וקנין: ואני אומר לכם, אם זה ימשיך אני גם את זה אקח משם.

יצחק וקנין: הם לא יקבלו החלטה לגבי מחיר המים לחקלאות.

יצחק וקנין: כי אם רוצים לקיים חקלאות במדינת ישראל ושיהיו עגבניות ומלפפונים ופלפלים, החקלאים האלה משלמים את המחיר בסופו של יום.

יצחק וקנין: אי אפשר לחשוב שזה יש מאין.

יצחק וקנין: אין יש מאין.

יצחק וקנין: יש רק דבר אחד.

יצחק וקנין: שמה שאני רואה בשנים האחרונות, ואני אומר לך את זה כחקלאי, בשנים האחרונות לאט לאט בכל הענפים, כולל ענף הפטם שאיתן מדבר עליו, נכון לרגע הזה יותר מ-200 חקלאים שהיו מפעילים לולים מבוקרים לפטם, התאדו.

איתן ברושי: אתה יודע כמה פעמים כבר איה שמעה את זה?

איתן ברושי: מה יצא מזה?

יצחק וקנין: התאדו.

יצחק וקנין: מה קורה?

יצחק וקנין: ואת חושבת שבחקלאות זה - - -

איתן ברושי: כחלון אומר שהוא מגיע לחקלאים הוא מרגיש - - -

חיים חבלין: מה אתם רוצים ממנו?

חיים חבלין: אתם הורגים את השליח.

קריאה: אסף לא כל כך שליח.

יצחק וקנין: תראו רבותי, אני מוכן ללכת לכל מהלך ואני אומר את זה כל פעם בנושא החקלאות.

יצחק וקנין: כל מהלך.

יצחק וקנין: התוצאה שנוצרת מזה שחקלאים אחד אחרי השני פורשים מהענף, היא רק אחת.

יצחק וקנין: המחירים לא יורדים, ואני הבאתי את כל הדיאגרמות, חשבוניות שחקלאי משלם 3 שקל מקבל 3 שקל על הפטם, הבאתי, 3.20 הבאתי, 3.80 הבאתי, 2.80 הבאתי גם.

יצחק וקנין: כמה זה נמכר?

יצחק וקנין: האם הצרכן קיבל תוצאה?

יצחק וקנין: אם זה היה ככה, אני אומר לך, שווה את כל המהלך.

יצחק וקנין: לא שווה.

יצחק וקנין: יש היום פחות חקלאים, יותר אלה שהם את כל השרשרת עושים אותה מלמטה עד למעלה וזה בכל הענפים הולך ככה.

יצחק וקנין: ואנחנו מקבלים תוצאה שהיא לא טובה לצרכן.

יצחק וקנין: כי אני אומר, ככל שיהיו יותר חקלאים המחירים יהיו יותר זולים.

יצחק וקנין: ככל שיהיו פחות שחקנים בתוך המעגל הזה, אני אומר לכם, אתם תקבלו מחירים ואני לא בטוח שתהיה לכם כל התוצרת.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: איתן ברושי בבקשה.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש אני מתנצל על הקפיצות, אני בא מהכספים.

איתן ברושי: אני רוצה לומר שהמים, חברי גיורא שחם, שאתה באמת ראוי לכל המחמאות והברכות, המים זה אמצעי שכולו בשליטת הממשלה.

איתן ברושי: פעם שאיתן היית במשרד החקלאות וגם אני, וגיורא, זה לא היה כמו שהיום.

איתן ברושי: היום כל שלולית היא באחריות הממשלה.

איתן ברושי: אין שום, לכן גיורא כל ההשוואות שאמרת פה, זה טוב לימי עיון.

איתן ברושי: עכשיו צריך לומר שהממשלה אחראית על המחדל וגם משרד החקלאות שותף לאחריות כי הוא יושב בתוך מועצת המים וגם אתה ממלא מקום שם.

אסף לוי: אני קול אחד.

אסף לוי: אני אראה לך את כל ההחלטות של מועצת רשות המים בשנתיים האחרונות, תראה איך היו ההצבעות.

איתן ברושי: אמרו שאתה פקיד.

חיים חבלין: יש לי בשבילך פתרון.

חיים חבלין: אל תשב אף פעם מול איתן.

איתן ברושי: גם המנכ"ל שלך דאג להגיד לא פעם שהוא היה במיעוט, כלומר כל היתר שפחות מבינים בחקלאות, הצביעו הפוך ממנכ"ל החקלאות.

איתן ברושי: מה אני רוצה לומר?

קריאה: אסף הוא לא - - -

איתן ברושי: אין לי טענות לאסף.

איתן ברושי: אין חקלאות בלי מים.

איתן ברושי: הדיון חברי יו"ר הוועדה הוא לא על המים.

איתן ברושי: הוא קודם כל כרגע לפחות דיון על החקלאות.

איתן ברושי: אין חקלאות בלי מים ולכן זה אמצעי ייצור.

איתן ברושי: המים לא נועדו למלא את קופת האוצר בדיוק כפי שהקרקע שהיא בשליטת המדינה לא נועדה למלא את קופת האוצר.

איתן ברושי: המים נועדו לאפשר כאן חקלאות, רעיה, מי שסוגר את הברז סוגר את החקלאות.

איתן ברושי: לכן הדיון הרבה יותר מורכב.

איתן ברושי: אבל נשאלת השאלה גיורא, לא מה יקרה פה בשנים הבאות, אלא השאלה המרכזית בעיני וההתפלה לא נועדה רק למשברים.

איתן ברושי: ההתפלה נועדה גם למצוקה שהייתה לפני וגם להעברת המים לירדן וגם ביכולת לכסות אזורים שלא בוצע כמו הגליל או עמק המעיינות שאין שם מים.

איתן ברושי: לכן לפי דעתי במציאות הזאת שהממשלה נושאת באחריות, היא אחראית על כל המים בכל מקום, היא הייתה אחראית למציאות הזאת בשנים האחרונות, ונשאלת השאלה, אני אומר לך איתן, אני מציע לפרק את רשות המים.

איתן ברושי: אני אומר לכם - - -

קריאה: וגם את המדינה.

איתן ברושי: רגע, תירגעו.

איתן ברושי: אין כתובת, אין מישהו שאחראי על מועצת המים.

איתן ברושי: עם כל הכבוד לגיורא, מינו אותו אחרי שגמרו, סגרו עליו את כל תיקון 27 לא השאירו לו כלום להחליט, אמרו לו "תבצע, אם לא, לא תקבל את התפקיד" וכשאני מתקשר לשרי ממשלה ולמנכ"לים, עכשיו עשו פה הצרחה פנימית, אתה מכיר את זה?

איתן ברושי: אמרו לי "מה אתה רוצה, אני בכלל לא יודע מה הנציג שלי יגיד בוועדה".

איתן ברושי: אני שואל אותך אדוני יו"ר ועדת הכלכלה, אני שואל אתכם את חקלאי ישראל, מי נושא באחריות לרשות המים?

איתן ברושי: יושבים שם שישה-שבעה פקידים שהפכו את השרים ללא אחראים והם מקבלים החלטה בלעדיך, בלי גפני, בלי הכנסת.

איתן ברושי: דבר כזה לא יכול להיות.

איתן ברושי: לא יכול להיות שעל משאב לאומי כמו המים יהיו אחראים שישה-שבעה פקידים שהם לא מחוברים לכלום.

איתן ברושי: הם לא מחוברים למציאות, הם לא מחוברים לקרקע, הם לא מחוברים לאחריות.

איתן ברושי: אז הוא אומר "מה אתה רוצה, הוא רק שליח".

איתן ברושי: איתן אני אומר לך, יש פה דבר חמור ביותר.

איתן ברושי: הוא לא נולד היום.

איתן ברושי: אבל הוא לא המקום היחידי שזה קורה.

איתן ברושי: יושבים שבעה פקידים, לא אחראים על כלום, לפי דעתי חלקם לא מבינים כלום והם מקבלים החלטה על מחיר המים והקצאת המים.

איתן ברושי: איפה נשמע דבר כזה?

איתן ברושי: שהממשלה לא שותפה לדיון הזה?

איתן ברושי: אני מתקשר לשר שאחראי אומר לי "מה אתה רוצה, אני לא יודע על המשבר בכלל".

איתן ברושי: אני מתקשר למנכ"ל ואומר לי "מה אתה רוצה" - - -

איתן כבל: איזה שר?

איתן ברושי: אני לא יכול להגיד.

איתן ברושי: השר שטייניץ.

איתן ברושי: אני מתקשר למנכ"לים אומרים לי המנכ"לים "אני בכלל לא יכול להגיד לנציג מה להצביע".

איתן ברושי: אני שואל אתכם, אתם מבינים מה שקורה פה?

איתן ברושי: הדבר הכי יקר, אין חיים בלי מים, אין חקלאות בלי מים, אין מדינה בלי מים, העבירו את זה, גיורא זה לא היה בזמנו, יצרו מפלצת שנקראת רשות המים הקימו את מועצת המים, אתם יודעים מה זה דבר הזוי, הביאו לה אחריות, זה דבר לא הגיוני.

אסף לוי: איתן אבל מה עשיתם בתיקון 27?

אסף לוי: רק עיגנתם את זה עוד יותר.

איתן ברושי: אסף רגע, אני חושב שתיקון 27 זה תקלה גדולה.

איתן ברושי: לפחות האבא שלה מודה שנולד פה ממזר.

איתן ברושי: מה וקנין אמר?

איתן ברושי: נולד ממזר בתיקון 27.

איתן ברושי: הוא המציא את תיקון 27.

איתן ברושי: הוא ישב אתכם.

איתן ברושי: רעיה, כשאתם רוצים אתם יושבים איתם ועם גפני וגם עם חי ואיתי, כשצריכים אתכם אתם לא קיימים.

איתן ברושי: עכשיו בכלל שחררתם את אודי, עכשיו תגידו "אין מי שיחליט".

איתן כבל: לא, היא תגיד שצריך ללמוד את החומר.

איתן כבל: אבל פה יש מזל, הוא הולך לאנרגיה.

איתן ברושי: עכשיו יהיו שלושה חודשים חדשים, לא יודעים מי יחליט פה החלטות.

איתן ברושי: עכשיו שחררו את אודי, אולי רעיה תתקדמי את.

איתן ברושי: אני רוצה לסכם ולומר, איתן אם אתה שואל אותי יש פה שני דברים.

איתן ברושי: מה שקרה פה זה דבר מטורף לפי דעתי.

איתן ברושי: מטורף.

איתן ברושי: המחדל הזה גיורא, הוא המבנה הארגוני של קבלת ההחלטות.

איתן ברושי: לכן שני דברים, איתן לפי דעתי בתור יו"ר ועדת הכלכלה, אחד – לבדוק את המבנה הזה, אני מציע לפרק אותו.

איתן ברושי: הוא לא הוכיח את עצמו וזה חוסר אחריות.

איתן ברושי: וגם גיורא תלוי בשישה-שבעה פקידים.

איתן ברושי: מה מעניין אותם בכלל העמדות שלו?

איתן ברושי: דבר שני, אמר היום גפני בפורום שהשתתפתי בו שלמדינה יש 20 מיליארד שקל עודפי גבייה והכנסות.

איתן ברושי: מה שנדרש זה לא החזון של גיורא שאנחנו נבדוק עכשיו יחד עם חברתנו מהסיעה שלנו את מצב ההשפעה של השמש על ההתאדות, זה טוב לימי עיון.

איתן ברושי: נדרשת פה השקעה של מיליארדים.

איתן כבל: מי זאת אמרה?

איתן ברושי: חברתנו.

איתן ברושי: זה מספיק.

איתן ברושי: אני לא מקדם אותה.

איתן כבל: יש לנו חברות שאומרות הרבה דברים.

איתן ברושי: כן.

איתן ברושי: עוד מעט יגיעו למירב.

איתן ברושי: מה שאני רוצה כרגע להגיד, צריכים אדוני היושב ראש, להגדיל את כושר ההתפלה, צריכים להגדיל את כושר האגירה, צריכים להגדיל את יציאת מים מושבים וצריכים לכל זה כושר הולכה.

איתן ברושי: נדרשת פה תכנית לאומית למשבר לאומי, נדרשת פה השקעה מאוד משמעותית ואני חושב שזה הדבר העיקרי, עם כל הכבוד לדיון מחר בבוקר, יש לנו צורך להציל את משק המים ולשחרר את משק המים מגורם לא אחראי שנקרא רשות המים ומועצת המים.

איתן ברושי: לא יכולה להמשך ההפקרות הזאת.

איתן כבל: תודה איתן.

איתן כבל: עכשיו אני אגיד מי ידבר.

איתן כבל: בבקשה, חברים, אנחנו כבר הבנו אתכם.

איתן כבל: אתן לחיים את רשות הדיבור ואחרי זה ידבר ד"ר אסף לוי.

איתן כבל: כשמדברים האחרים תכין לעצמך שתקצר.

איתן כבל: יש לנו כאן את רוברט אמרוסי ממגדל ויובל ארבל מעמותת צלול, וד"ר אורית סקוטלסקי מהחברה להגנת הטבע וחמישייה שרוצה לדבר.

איתן כבל: הים יתייבש עד שנסיים לדבר.

קריאה: נציג האוצר לא משתתף בדיון.

איתן כבל: אני אאפשר לה בוודאי, בסוף.

איתן כבל: היא תתייחס בוודאי ואדוני יוכל כמובן להשיב לכל הדברים ואני אסכם ברשותכם.

איתן כבל: בבקשה חיים.

חיים חבלין: כבוד היושב ראש תודה, התבלבלתי לגמרי מהדיבורים מה הכותרת, אז הלכתי לבדוק שוב שהכותרת היא הבצורת ואז אני יותר רגוע.

חיים חבלין: תראו, אני חושב ואני אומר אמירה פוליטית, אחרי זה אני עובר לנושא המקצועי.

חיים חבלין: זה לא סתם הקימו רשות מים, רשות גז ורשות חשמל.

חיים חבלין: היו פה שרים, גם של המפלגה שלך, שהייתי שייך אליה, שחילקו פה מכסות מים - - -בלי שום קריטריון ובלי שום דבר.

חיים חבלין: מה לעשות.

חיים חבלין: אלה עובדות.

חיים חבלין: אי אפשר לבוא ולמחוק את העבר ולהבין למה הרשות נולדה.

חיים חבלין: עכשיו בוא נראה מה הם עושים.

חיים חבלין: אני מציע לך שתשב עם גיורא, אני כראש מועצה ישבתי על כל התכניות, זה לוקח זמן, זה הרבה כסף וכל מה שאתה מבקש עכשיו, ברושי, זה ייקח חמש עד עשר שנים, זה לא מחר בבוקר, והמשמעות היא שכנראה צריך איזו טיפה אחריות.

חיים חבלין: נכון שהאחריות הזאת באה על חשבון החקלאי, אין פה מה לעשות.

חיים חבלין: יותר מזה, כל פעם שאני רואה את האישה, אחת היפות ביותר שיש, אני רואה אותה סדוקה בפרסומת, אני מתחלחל כי אני כבר מבין שהחבר'ה האלה במרכז הארץ לא הולכים לשירותים ולא מתקלחים ואני בשפד"ן לא מקבל קוב מים.

חיים חבלין: זה ההשלכות של כל מה שקורה פה, אבל בסוף יש אחריות.

חיים חבלין: דרך אגב, אני אומר לכם בגלוי, המצרים בדרום עם האקוויפרים נגד המנהרות, אם ימשיכו לדחוף לנו מים מליחים בסוף גם אקוויפר מים מתוקים לא יהיה לנו.

חיים חבלין: אז אלו עובדות.

חיים חבלין: זה לא עניין פוליטי מדיני.

חיים חבלין: אמרתי פעם שאחת הבעיות הקשות הייתה 1,100 מילימטר שהיה ב-1991, 1992, זה דחה את כל ההתפלה בכמה שנים ועכשיו אנחנו נמצאים, זה כמו תכנית חסכון, אנחנו נמצאים בגרעון, מה לעשות.

חיים חבלין: אני מתייחס עכשיו לבצורת.

חיים חבלין: נקודתית.

חיים חבלין: אני חושב שיש את התקציבים ואני רוצה שכולם ישמעו את זה כי המכתב הזה יצא גם לשר החקלאות וגם לשר האוצר.

חיים חבלין: יש הסכמה של כל הגורמים, אבל כשכולם מסכימים אני מתחיל להיות מודאג.

חיים חבלין: מאוד מאוד.

חיים חבלין: תראו, אין מצב בחקיקה ואין מצב בתקנות מעבר לזה שיש באזור קו רוחב מגן דרומה, דביר להב וכולי, מה שנקרא קו בצורת.

חיים חבלין: או נשים את זה יום הנגב היום, נשים את זה על השולחן, שאף אחד לא ישתלט על הקרקעות, אנחנו מגדלים חיטה, וכל מה שמשתמע מזה, ומתפללים גם שירד גשם.

חיים חבלין: וכשלא יורד גשם משלמים פיצוי.

חיים חבלין: זה בחקיקה ובתקנות.

חיים חבלין: מה קורה בצפון שפתאום העסק מתהפך, שבעצם אין גשם בצפון במשך ארבע-חמש שנים ואין מי שיפצה אותם כי ככה זה היה, כי המדינה כשקמה, חילקה דונמים לפי משקעים, זאת אומרת הנחלות אצלנו 80 דונם ובצפון 30, 35 דונם.

חיים חבלין: חלוקה היסטורית.

חיים חבלין: יכול להיות שמזג אויר וכל מה שאנחנו עושים משנה בכלל דינמיקה מסוימת ולכן צריך להתייחס לזה.

חיים חבלין: צריך החלטה.

חיים חבלין: כבוד היושב ראש, זו החלטה שאתה יכול לקבל אותה פה ולהביא את הדיון שבעצם יש פיצוי ופותחים את קרן הפיצויים של מס רכוש, דרך אגב משה אשר יודע מזה והוא מסכים לזה.

חיים חבלין: אומרים שאם אין מים יש שוקולד.

חיים חבלין: מה שצריך לעשות זה לקבוע שבאזור שהוא מוכה בצורת, למרות שהוא אזור לא של בצורת, יקבלו פיצויים.

חיים חבלין: ואז פותחים את קרן הפיצויים, האוצר לא מרגיש שהוא צריך לתקצב את זה כי זה מקרן, וכולם מרוצים.

חיים חבלין: זה הפתרון, הוא פתרון שכולם מסכימים עליו רק צריך בסופו של דבר להביא אותו.

חיים חבלין: אי לכך שאני לא יכול לזמן את השרים ואתה כן יכול, אני אומר לך, אני מביא לך את המכתב, תוביל את המהלך הזה, זה לא יפתור את המצוקה של המים, זה לא יפתור את המצוקה של החקלאים, אבל לפחות אם יהיה קיצוץ, יהיה המקור להביא ולפצות את אותם החקלאים.

איתן כבל: תודה חיים.

חיים חבלין: הערה קטנה - - -

קריאה: חיים, השימוש בכספי מס רכוש לפיצויי בצורת, דורש שינוי חקיקה?

חיים חבלין: לצפון?

חיים חבלין: כן.

חיים חבלין: דורש.

חיים חבלין: חבר'ה, אני מסביר.

חיים חבלין: או שמביאים חקיקה או שבעצם השרים, שר האוצר מביא תקנה לוועדת הכספים כמו שהוא יודע להביא ומוסיף את התקנות האלה, משה אשר כבר מוכן.

חיים חבלין: הוא אומר "רק תביאו לי, אני מבין".

חיים חבלין: הם פשוט לא הבינו עד היום איך ההתייחסות.

אסף לוי: חיים, זו קבוצה ריקה.

אסף לוי: רק משפט על זה - - -

חיים חבלין: מה זה קבוצה ריקה?

אסף לוי: מה שאומרות תקנות בצורת מס רכוש זה להחזיר עד 70% מהוצאות ייצור.

אסף לוי: אם אין מים בכלל לא יהיה ייצור ולא יהיו הוצאות.

אסף לוי: מדברים על פיצוי על האין מים כשאין גידול.

חיים חבלין: בדיוק.

אסף לוי: אז זה לא מס רכוש, זה לא פיצוי.

חיים חבלין: אני יודע מה שאתה אומר.

חיים חבלין: אבל פה צריך להיות חכם, לא צודק.

חיים חבלין: אל תהיה לי צודק פה.

אסף לוי: יקחו אותנו לשביל שזה אין כניסה.

חיים חבלין: יש משהו שלימדו אותי בכנסת.

חיים חבלין: בלנדר, אתה יודע איך הוא עובד?

חיים חבלין: יאללה, תערבב.

חיים חבלין: זה מה שצריך לעשות.

חיים חבלין: זה מה שלימדו אותי פה וכולם מסכימים לזה, יש לך מקור - - -

אסף לוי: זה בדיוק הערבוב - - -

חיים חבלין: אבל אם תהיה תקנה כזאת שתגיד, אם אתה תביא את התקנה הזאת שכולם מבינים שצריך ומס רכוש רוצה את הסיבה למה לפתוח את הקרן, אז היא תהיה.

איתן כבל: תודה חיים.

חיים חבלין: עוד דבר אחד.

איתן כבל: האחד הזה לא נגמר.

חיים חבלין: תקנה 27 או כל דבר של מים, תראו, בסוף אבו, אתה מנהל משא ומתן יחד עם התנועות, מגיעים אלינו החקלאים, ובמו ידיהם הם פשוט מפצלים את הכוח.

חיים חבלין: מהמון סיבות, במיוחד מסיבות פוליטיות.

חיים חבלין: אני עומד פה, שומע את החקלאים, אני שומע מה חושבים השדולה החקלאית, אני מבין איזה הסכם הם חתמו, אני הולך לאודי ואודי אומר לי "מה אתה רוצה מהחיים שלי, אני הסכמתי למה שהם רצו, חתמתי איתם, זה שהחקלאים עכשיו עוד פעם מתהפכים" - - -

רחל בורושק: הוא עוד לא חתם איתנו על כלום.

חיים חבלין: אני נותן את הדוגמה הזאת, תקנה 27, והפטם וכל מה שאתם רוצים ומה שפה וקנין אמר.

חיים חבלין: מה שאני מציע זה באמת מנגנון שלפני שחותמים ולפני הכל, תתייעצו קצת איתנו כי אנחנו כבר שומעים את המצוקות ותאחדו כוחות.

חיים חבלין: נראה לי הדבר הכי חשוב לעשות, אם נהיה מאוחדים יחד עם האוצר.

חיים חבלין: הם לא קובעים מדיניות, הם מבצעים מדיניות.

חיים חבלין: נכון שמביאים את כל הפתרונות שהם רוצים להביא, אבל אנחנו גם יכולים להיות שם, אם הם יודעים שבסופו של דבר הפתרון שלנו הוא win-win לכולם, ילכו איתנו.

חיים חבלין: גם אם זה לשים עוד כסף.

איתן כבל: תודה יקירי.

חיים חבלין: אני מזכיר שזה הבצורת, עסקתי בבצורת, לא הפטם ולא כלום.

איתן כבל: תעצור, קח אויר.

איתן כבל: תנשום.

איתן כבל: תודה חיים.

אסף לוי: צהריים טובים.

אסף לוי: אני סמנכ"ל גורמי ייצור במשרד החקלאות, תודה רבה אדוני היושב ראש, גבירתי מנהלת הוועדה.

אסף לוי: סוף דבר תחילה, אנחנו במשבר.

אסף לוי: חסר מים.

אסף לוי: איך הגענו אליו זו שאלה טובה, נשאלות הרבה אלות, אבו סקר את חלקן, רק בקיצור אני אחזור כי זה בדמנו ובנפשנו.

אסף לוי: לא ייתכן שב-2017 קיבלנו הקצאה ושידרו לחקלאים שהמצב כרגיל.

אסף לוי: לא ייתכן שמ-2014, 2015 אנחנו לא רוכשים את מלוא יכולת ההתפלה ושואבים פחות מהאקוויפרים.

אסף לוי: אם ידענו שיש ארבע שנים מתמשכות של בצורת יכולנו לעשות פעולות הרבה יותר קודם, לא היינו צריכים להגיע לאוקטובר 2017 - - -

גיורא שחם: אתה יודע את זה בדיעבד.

גיורא שחם: זו חוכמה לאחר מעשה.

אסף לוי: אני אענה לך.

אסף לוי: זו לא חוכמה לאחר מעשה, כי גם עכשיו אנחנו צריכים לעשות את הפעולות ל-2018, 2019.

אסף לוי: איתן, אם אנחנו עכשיו הולכים לרכוש 60 מיליון קוב מותפלים מהמתקנים הנוספים, לא אמורה להיות בעיית מים לחקלאות כי רשות המים בתרחיש האימים שלהם הסכימה להקצות לחקלאות 210 מיליון קוב, אם אנחנו לוקחים עוד את ה-60 מיליון קוב האלה אנחנו מגיעים ל-270, זו פחות או יותר הצריכה בפועל של החקלאות, חוץ מהאזורים המנותקים, מעלה וסובב כינרת, ואנחנו חייבים לדבר עליהם עכשיו.

איתן כבל: שאלה מקצועית, סליחה.

איתן כבל: העניין הוא לא רק האיזון הנדרש בין התפלה, זאת אומרת שאם אתה מתפיל יותר יש מספיק מים לשתייה ואחרים צורכים את המים הרגילים.

איתן כבל: בסוף יש גם, אם אתה שואב יתר ממה שנדרש, אתה פוגע בטבע.

איתן כבל: יש כאן איזון שהוא מאוד מאוד עדין.

אסף לוי: אתה רק מרים לי להנחתה.

אסף לוי: אני אומר, אם עכשיו גיורא אמר את זה שהמדינה יצאה במכרז לרכוש מים מותפלים נוספים.

אסף לוי: יכולנו לעשות את זה לפני.

אסף לוי: אם המצב היה קטסטרופלי כבר לפני כמה שנים, יכולנו בתחילת 2017 לא להגיע למצב הזה, יכולנו לרכוש את ה-60 מיליון קוב האלה לאורך השנה.

אסף לוי: גיורא יגיד עכשיו, וזה מה שהוא יפריע לי, יש לנו אי ודאות גדולה לגבי המצב באשדוד והוא שומר את הקופה של ה-60 מיליון קוב האלה במקרה ומתקן ההתפלה באשדוד יקרוס, ואנחנו מאוד מקווים שהוא לא יקרוס.

אסף לוי: זו הבעיה העיקרית שלנו, לא הגשמים.

אסף לוי: המודל יפול או יקום על מתקן ההתפלה באשדוד.

אסף לוי: אם מנהל רשות המים חושש שמתקן ההתפלה באשדוד עשוי לקרוס ויותר סיכוי שהוא יקרוס מאשר שהוא לא יקרוס - - -

איתן כבל: הוא ממלא מקום שלך?

איתן כבל: תדיח אותו.

אסף לוי: בדיון הקודם קצת - - - אני גם נציג המשרד ברשות המים.

איתן כבל: בבקשה.

אסף לוי: אם מנהל רשות המים אומר שאת ה-60 מיליון הוא שומר לימים סגריריים שהוא לא יודע אם המפעל יקרוס או לא יקרוס, אותו דבר צריך להיות בקבלת החלטות ולהקים את מפעל ההתפלה הנוסף בשורק.

אסף לוי: יש לנו סטטוטוריקה מוכנה להקמת מתקן התפלה נוסף בשורק, הממשלה צריכה להחליט ומחר יוצא מכרז, בתוך שנתיים וחצי-שלוש מתפילים עוד 150 מיליון קוב.

אסף לוי: אי אפשר מצד אחד להגיד "אני שומר את ה-60 מיליון קוב ולא נותן את הוודאות לחקלאים כי אם המתקן באשדוד יפול, אבל אני לא מקדם מתקן התפלה נוסף כי אני לא יודע אם כן או לא".

איתן כבל: אבל שאל גיורא, ברשותך, תראה בעולם מסודר אתה אומר - - -

אסף לוי: ניהול סיכונים.

איתן כבל: בדיוק בניהול סיכונים.

איתן כבל: בשנה הבאה יירד גשם בעזרת השם או אפילו השנה ועוד שנתיים, יירד מבול, יפתחו עוד פעם את סכר דגניה.

אסף לוי: זה ליד הפרסי הנדיב, בסרט, אנחנו לא שם.

אסף לוי: איתן אנחנו לא שם.

אסף לוי: כל התחזיות אומרות שאנחנו הולכים להמשך בצורת.

אסף לוי: זה לא שפתאום ייפתחו ארובות שמיים ונצטרך לפתוח את סכר דגניה.

אסף לוי: אם מדברים על שנת גשמים טובה - - -

איתן כבל: השר שלך הפסיק להתפלל או מה?

איתן כבל: הוא מתפלל רק לאזור מסוים?

אסף לוי: הוא אומר לי בחדרי חדרים שקליטה יש רק בהר הבית.

אסף לוי: לא נותנים לו שם, אז הוא לא מצליח להביא את הגשם.

אסף לוי: יתנו לו להגיע להר הבית וירדו גשמים.

אסף לוי: איתן, אם מדברים שהמצב יהיה טוב, מדברים על 100% מהממוצע הרב שנתי וזה לא יאושש לא את - - -

איתן כבל: אם הנחת העבודה - - -

אסף לוי: אם.

איתן כבל: שניה, אני אומר אם הנחת העבודה, אני לא מתיימר להיות איש מקצוע, למרות שאני יכול, עם כל השנים מאז צמח ישי ועד היום למדתי כמה וכמה דברים.

איתן כבל: יחד עם זאת אני מנסה לומר לך, זה מה שאמרנו, אני לא רוצה להתעסק בעבר.

איתן כבל: אתה משרד החקלאות, אתה זה שצריך להוביל אל מול החקלאים.

אסף לוי: נכון אבל מי שמחליט בסוף - - -

איתן כבל: לא, תסלח לי.

אסף לוי: אני מקשיב.

אסף לוי: לא שמעתי את סוף השאלה.

אסף לוי: אני מתנצל.

איתן כבל: יכול להיות שאני טועה, אבל נקודת המוצא שלי היא כזאת, תזכור שאמרתי שיש פה כמה מרכיבים.

איתן כבל: יש מרכיב אחד, העובדה שיש בצורת.

איתן כבל: יש מים למשקי הבית, מים לחקלאות, בוא נשים רגע את המים לתעשייה בצד.

איתן כבל: האם יש בוודאי בוודאי, כשאתה מדבר איתי על כך שיש סיכוי גדול או לפחות תחזיות שמדברות על זה שהמשבר לא יישאר רק בחמש השנים האלה אלא עלול להמשך שש, שבע ואולי יותר, איפה התכנית שיודעת לבוא ולהיות מונחת כאן.

איתן כבל: עזוב שלא עשו אותה.

איתן כבל: שהיא יודעת לבוא ולהתכתב מחוט ועד שרוך נעל, ואני חוזר על מה שאמרתי, דהיינו מכמה חקלאי מקבל פיצוי, אם הוא מקבל את המים, האם הוא מקבל אותם החל ממים מושבים עבור למים מותפלים.

איתן כבל: אני לא ראיתי דבר כזה.

אסף לוי: איתן, הכל מהכל מהכל, אבל התכנית צריכה להתחיל בלייצר יותר מים.

אסף לוי: בישראל לא אמורים להיות חסרים מים, ברוך השם אנחנו יושבים על הים התיכון, יש לנו את כל הטכנולוגיות והידע, ארבע חמישיות מהידע, להקים מתקני התפלה עובדים, והבעיה זה המחיר.

אסף לוי: אנחנו נצטרך לתת לחקלאים את הכלים להתמודד עם המחיר.

אסף לוי: אנחנו צריכים לייצר את המים.

אסף לוי: אני אשאל את גיורא שאלה שאולי בעצם תפתור פה את כל הפלונטר, אם עכשיו יהיו לנו ארבע שנים שיורד גשם 100% מהמשקעים, הכנרת לא תשתקם, אקוויפר ירקון-תנינים לא יגיע למצב שאפשר לשאוב ממנו כמה שרוצים, ואתה מדבר על מצב אוטופי שאנחנו פתאום מגיעים למשטר גשמים שהוא טוב, שהוא 100% מהממוצע, 110% מהממוצע, לא בגלל זה אנחנו לא נתחיל את ההתפלה עכשיו.

אסף לוי: כי זה לא יפתור לנו את כל הבעיות.

אסף לוי: זה לא ימלא את האקוויפרים, לא ימלא את הכנרת מעל הקו האדום הראשון, האדום השני והאדום השלישי.

אסף לוי: אנחנו לא נגיע לשם.

אסף לוי: צריכים כבר עכשיו, בעזרתך ועזרת הוועדה המכובדת לקדם עוד את המים הלא טבעיים למערכת ההתפלה ומערכת המים בישראל.

אסף לוי: תנו לנו להסתדר עם המחיר, יש את הפתרונות, יש את הכל, צריך לייצר את המים.

דניאל אברהם: איזה פתרונות?

דניאל אברהם: המחיר זה אחד הדברים החשובים.

דניאל אברהם: המחיר אצלך לא חשוב?

אסף לוי: רגע, עשו לך תיקון 27, עכשיו זה נופל על כולם.

אסף לוי: מה אתה מעדיף?

אסף לוי: שלא יהיה מים בכלל?

דניאל אברהם: לסגור את החקלאות.

דניאל אברהם: אין לי בעיה שיסגרו את החקלאות.

דניאל אברהם: במדיניות הזאת אנחנו סוגרים את החקלאות.

אסף לוי: אז לי החקלאות חשובה.

אסף לוי: מבחינתי יש לחקלאות עוד ערכים.

אסף לוי: אני רוצה לדבר על האזור המנותק שהוזכר פה רק - - - שם הקיצוץ ודאי.

אסף לוי: האזור סובב ומעלה כנרת מקבל קיצוץ שנה שלישית, ב-2017 בהשוואה ל-2015 היה 25% קיצוץ, השנה מוסיפים לו עוד 11% סך הכל 36% קיצוץ, ואנחנו צריכים אתמול לסגור עם האוצר את מודל הפיצוי.

אסף לוי: מודל הפיצוי שלנו גם במערכת הארצית, מדברים על ויתור מרצון, מה שאבו אמר.

אסף לוי: אנחנו צריכים גם עכשיו, גם כשיש לנו, עדיין אין לנו את ה-280 מיליון קוב במערכת הארצית שעשינו את הקיצוץ מלמעלה ולא מלמטה, כבר עכשיו ליצור את הקופה שאבו אומר ולתת את הפיצוי מרצון.

אסף לוי: עכשיו לעשות את זה.

אסף לוי: עד הישיבה, לפני שהסתודדתי עם רעיה הייתי בטוח שיש לי הבטחה מאודי לשר שככל שיוחלט על קיצוץ יהיה מודל פיצוי לחקלאים.

אסף לוי: עכשיו שמעתי אחרת וזה מטריד אותי.

רעיה עדני: רעיה רק אמרה שהיא הייתה באיטליה באותו זמן.

רחל בורושק: מה זה ככל שיהיה, כבר יש.

רחל בורושק: מה זה ככל שיהיה?

איתן כבל: ולמרות זאת, אני מקשיב למה שאתה אומר.

אסף לוי: אנחנו צריכים להסתכל טווח קצר, טווח בינוני וטווח ארוך.

אסף לוי: טווח בינוני-ארוך, להקים עוד מתקן התפלה אתמול בשורק.

אסף לוי: אנחנו נצטרך יותר מים.

אסף לוי: אם זה לחקלאות היום, זה לבית מחר.

אסף לוי: יש סטטוטוריקה מוכנה.

אסף לוי: זה לא אמור להשפיע על מחיר המים.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: רוברט אמרוסי, חקלאי ממגדל.

איתן כבל: יש עוד אנשים?

רוברט אמרוסי: יש עוד מספר חקלאים ממש קטן.

רוברט אמרוסי: קטן מאוד אפילו.

רוברט אמרוסי: ככה, אנחנו יושבים על שפת הכנרת.

רוברט אמרוסי: בשנים האחרונות קיצצו לנו ומקצצים.

רוברט אמרוסי: אנחנו היום בנויים אך ורק על מטעים.

רוברט אמרוסי: אני כיושב ראש כבר 15 שנה לא נותן לגדל ירקות ולא בננות.

רוברט אמרוסי: למרות שבירקות עוד איך שהוא לפעמים קצת מרוויחים ובננות זה גידול שמכניס קצת כסף, אבל בגלל כל הקיצוצים אנחנו לא מאפשרים לגדל בננות ולא ירקות.

רוברט אמרוסי: כי מטע, אתה לא יכול להגיד, אל תקבל מים שנה אחת.

רוברט אמרוסי: אתה יכול לצמצם אבל פרי אתה לא תקטוף ממנו ויהיו לזה השלכות עתידיות שנה אחרי או שנתיים אחרי, וזה לא לבוא וממש לסגור את המים.

רוברט אמרוסי: אנחנו רוצים וחושבים שאם יהיה סידור ארוך, אם זה גם להחליף מטעים כמו זיתים, שהיום המדינה נותנת לייבא חופשי חופשי, גם כבוש וגם לא כבוש, שיכבשו בארץ, זה גידול שירד מן העולם, זו מחשבה לוועדות של הכנסת שיחשבו יותר רחוק ממה שדיברנו פה.

איתן כבל: בינתיים גם ילמדו לעשות כבישה כמו שצריך.

רוברט אמרוסי: אז צריכים לראות מה עושים, אם לשנות גידולים, כי זית זה לא לשמן, זה למאכל והוא צורך הרבה מים כדי שהוא יגיע לגודל מסוים שניתן יהיה לכבוש אותו, אז אולי גידולים כאלה שבאמת אין להם סיכוי, גם עם כוח אדם יש בעיה אדירה, ללכת לגידולים שצורכים פחות, כמו מנגו, בסובב כנרת הרבה מנגו הולך באזור שלנו והוא גם גידול שברובו הוא יצוא.

איתן כבל: דרך אגב גם בראש העין.

איתן כבל: כל אחד מצא את זה בחצר, הכי טעים שיש.

רוברט אמרוסי: אולי את הקיט, הזן המאוחר, הגדול.

איתן כבל: לא, דווקא מאיה, הכי טעים הכי מתוק.

קריאה: יש סיבים.

איתן כבל: שום דבר, אולי אצלך הוא גדל עם סיבים.

איתן כבל: אצלנו יותר טוב מכל גידול.

רוברט אמרוסי: אנחנו רוצים להמשיך, אנחנו באמת מספר מצומצם של חקלאים שנשארנו, חוץ ממני ועוד איזה שני צעירים, השאר חתך הגילאים אצלנו הוא 76, 77 ומעלה.

איתן כבל: לא רק אצלכם כנראה.

רוברט אמרוסי: לצערי הרב אני אומר את זה, ואנחנו רוצים לשמור על הקיים.

רוברט אמרוסי: אסף גם אמר שלחקלאות, אני גם אכנס לקטע של התיירות בנושא כנרת, אני יורד למכון השאיבה אצלנו ויש לי צינור שיושב 340 מטר מ-208.9-, 340 מטר ואני רואה כבר את סל היניקה בחוץ ואו-טו-טו הוא נשאר באוויר.

רוברט אמרוסי: מה-208.8 עד למים אתה רואה ג'ונגל.

רוברט אמרוסי: יש שם בעלי חיים, חזירים, שועלים, תנים, לוטרות ואשלים בגובה של 3-4 מטר.

רוברט אמרוסי: גם על הכיוון הזה צריכה להסתכל מדינת ישראל.

רוברט אמרוסי: זה לא פוגע אך ורק בחקלאות.

רוברט אמרוסי: זה פגע בתיירות, העיר טבריה חוסלה כליל, יכולים להגיד חרדים או לא חרדים, אני חושב שאחת הבעיות שטבריה נפגעה זה גם שאין מים באזור.

רוברט אמרוסי: רוצים טיפול בבקשה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: יפה דיברת.

איתן כבל: ד"ר יובל ארבל מצלול בבקשה.

יובל ארבל: אני חושב שמצאתם דרך להילחם בשינוי האקלים, אתם מקפיאים אותנו כאן.

איתן כבל: אומרים קור מביא גשם.

חיים חבלין: אתה פשוט רגוע, תתחיל להתעצבן ותראה איך החום עולה.

יובל ארבל: דיברנו כל הזמן על חקלאות ואני חושב שגם משקי הבית צריכים לקחת חלק מה- - - שאנחנו נמצאים בתקופת בצורת ולא יכול להיות שנמצאים בתקופת בצורת רביעית או חמישית ובעצם אין שום פיקוח על כמות המים שצורכים משקי הבית.

יובל ארבל: היה פה במדינת ישראל שלושה תעריפים, ביטלו את התעריף הגבוה וחבל שעשו כך.

יובל ארבל: גיורא, זו הזדמנות, אתה עכשיו יכול לשנות את זה שתהיה שנת בצורת, להחזיר את התעריף השלישי.

יובל ארבל: אנשים יראו את חשבון המים, הם לא יעברו מעבר ל-4 מ"ק לאדם לחודש, ויצמצמו את הצריכה שלהם, כך שהם לא ישלמו את התוספת הזאת.

יובל ארבל: ב-2010 הכניסו את זה, הצריכה הביתית ירדה מ-97 ל-85, תוך כמה חודשים.

יובל ארבל: מספר חודשים.

יובל ארבל: היה אמנם גם התשדיר, גם חינוך לציבור.

רחל בורושק: ב-2010 המחיר עלה ב-40%.

רחל בורושק: הקימו את התאגידים.

יובל ארבל: מה שעלה, עלה גם התעריף השלישי.

יובל ארבל: את עושה חשבון משוקלל.

יובל ארבל: מי שלא שילם את התעריף השלישי לא שילם 40% יותר.

יובל ארבל: אני לא מגיע לתעריף השני ואנחנו משפחה של ארבעה נפשות, ואנחנו לא צורכים, אפילו אין לי מדיח כלים בבית.

יובל ארבל: עכשיו אני אכנס לדברים האחרים.

יובל ארבל: מי שאחראי למפלסים הנמוכים מתחת לקויים אדומים במי התהום ובכנרת זה מי שהחליט ב-2014 לא להתפיל 150 מיליון מ"ק.

יובל ארבל: חסכו לנו האזרחים כביכול, לא חסכו יותר מ-10 שקלים לאדם בשנה ואנחנו משלמים על זה בריבית דריבית עכשיו, גם החקלאים, גם במחירים שאנחנו משלמים על מים יקרים יותר היום, וכל מאגרי המים שלנו נמצאים בסכנה, הם לא נמצאים בסכנה, הם כבר ממליחים, הם מזדהמים ואין מספיק השקעות בתשתיות, לא משפרים את איכות המים.

יובל ארבל: יש תכניות של רשות המים לשפר את האקוויפרים, פלומות זיהום שכל שנה נסגרים עוד ועוד קידוחים.

יובל ארבל: 25% מהקידוחים כבר סגורים בגלל זיהום ואין מניעה מספיק של זיהום מי תהום, צריכים, אמרת להשמיש כלי הפקה.

יובל ארבל: לפני כלי הפקה תשמרו על המים עצמם.

יובל ארבל: אז צריך באמת כמו שנאמר פה תכנית חירום, יש תכניות אב, יש תכנית שצריכים ללכת על פיה, זה נכון, אני נגד כל הקריאות לסגור את רשות המים, זה הדבר הכי טוב שקרה.

יובל ארבל: אם לא היה רשות המים גם לא היו מתקני התפלה עכשיו.

יובל ארבל: לא יכול להיות שהמשק יתבסס רק על מתקן התפלה אחד, שאמרו פה כביכול בשמך גיורא, שאתה חושש מזה שיסגרו את מתקן ההתפלה באשדוד והוא לא יתפקד.

יובל ארבל: אנחנו צריכים שיהיו לנו מאגרים מלאים גם בשביל להחזיר מים לטבע, אני לא מתבייש בזה, אני רוצה שמעיינות ישפעו חזרה, ויהיה אפשר לשוט בקיאקים בירדן ההררי ויהיה גם קצת מים לטבע, אבל מפלסים גבוהים בכנרת ובמי התהום זה גם בטחון לאומי של מדינת ישראל.

יובל ארבל: לא יכול להיות שמדינת ישראל, נסמוך רק על ארבעה-חמישה מתקני התפלה, ואם משהו יקרה להם ולא נוכל להשתמש בהם?

איתן כבל: תודה יובל.

איתן כבל: ד"ר אורית בבקשה, מהחברה להגנת הטבע.

אורית סקוטלסקי: אני מהחברה להגנת הטבע.

אורית סקוטלסקי: צהריים טובים.

אורית סקוטלסקי: ברכות לגיורא גם על האומץ לקחת את התפקיד של מנהל רשות המים בתקופה כזאת של, תסלחו לי אם אני אגיד את זה, אני חושבת שזה אחד הדיונים הכי עצובים שהייתי בהם.

אורית סקוטלסקי: משק המים שהוא בבסיס של החיוניות של מדינת ישראל, הוא במשבר עמוק.

אורית סקוטלסקי: מה שהדהים אותי שנכנסתי והאולם לא היה מפוצץ.

אורית סקוטלסקי: כי אני חושבת שאנשים לא יודעים כמה אנחנו במשבר.

אורית סקוטלסקי: אני רוצה לדבר עם החקלאי ממגדל, כל הבוקר אני מתכתבת, הבעל שלי עבר בשבת ליד הכנרת ליד מגדל, במעין עין נון.

אורית סקוטלסקי: כל עם ישראל עובר ליד, משכשך שם בעין נון במעיין היפהפה הזה ליד הכנרת והוא יבש.

אורית סקוטלסקי: יבש.

אורית סקוטלסקי: פעם ראשונה, אני לא יודעת כמה שנים, המים נעלמו.

אורית סקוטלסקי: אני מתכתבת עם השירות ההידרולוגי, הם גם לא יודעים מה קרה.

אורית סקוטלסקי: תשמעו, המשבר הוא מאוד מאוד עמוק.

אורית סקוטלסקי: מה שאנחנו רואים בטבע משקף את מה שקורה במשק המים.

אורית סקוטלסקי: אני לגמרי מסכימה כאן עם חבר הכנסת ברושי ואני חושבת שאבו גם אמר את זה, זה קודם כל לא יכול להיות שרשות המים ממשיכה להתנהל במשק מים סגור.

אורית סקוטלסקי: צריך תכניות ארוכות טווח.

אורית סקוטלסקי: הממשלה צריכה להתגייס.

אורית סקוטלסקי: זה בבסיס של הקיום של מדינת ישראל וצריך גם בסופו של דבר שהממשלה תבין שצריך להכניס את היד לכיס ולמצוא באמת את הכספים בשביל השיקום של משק המים כי לא יכול להיות שכל הזמן מדברים גם בכלכלה של המים וגם בכלכלה של מחירי המים במעגל הסגור הזה שבתוך רשות המים, זה צריך לצאת מהמעגל הזה.

אורית סקוטלסקי: צריך כאן השקעות מאוד מאוד רחבות.

אורית סקוטלסקי: עכשיו אני אגיד לגיורא מה הייתי עושה אם אני הייתי היום מנהל רשות המים.

אורית סקוטלסקי: קודם כל הייתי באה לפה ומניפה דגל אדום ענק שיקימו מהר את מתקן ההתפלה הנוסף בגליל המערבי.

אורית סקוטלסקי: לא יכול להיות שאנחנו ממשיכים להתבחבש, לחפש מקום, להתווכח עם התושבים.

אורית סקוטלסקי: יש כאן חירום לאומי, קודם כל בטחון המים של מדינת ישראל.

אורית סקוטלסקי: אחר כך מעבר לזה זה באמת ייתן את המרחב הזה שמשק המים יכול להתנהל קצת יותר בלארג', לשקם, להתחיל לבדוק באמת כמה חסר לחקלאות, כמה חסר לטבע, איך אפשר להקל, כי עוד מעט לא יהיו מים בטבע ולא תהיה חקלאות ירוקה והמדינה תהיה הרבה יותר קשה ועצובה.

איתן כבל: אין אפילו את מי לכבוש כדי לקחת ממנו מים.

אורית סקוטלסקי: יותר מזה, זה יותר גרוע מזה.

אורית סקוטלסקי: אם אנחנו רוצים שלום אסטרטגי עם השכנים שלנו, אז הסכם המים שאנחנו יכולים להעביר מים לממלכת ירדן הוא גם כן בבסיס של הקיום של מדינת ישראל.

אורית סקוטלסקי: לא יכול להיות.

אורית סקוטלסקי: משהו כאן עקום בדיונים.

אורית סקוטלסקי: עכשיו אני רוצה להגיד כמה בקשות ספציפיות גם ליושב ראש הוועדה החשובה הזאת וגם למנהל רשות המים וגם לנציגת משרד האוצר, שגם הם, אני חושבת שזה חבל שרק הנציגה ולא דרגים יותר גבוהים מגיעים.

רעיה עדני: אני הדרג הכי גבוה כרגע בתפקיד.

אורית סקוטלסקי: כן, הבנתי שעשו שם איזו הצרחה, אבל זה אותם אנשים.

אורית סקוטלסקי: בסדר.

אורית סקוטלסקי: כמה נקודות עקרוניות.

איתן כבל: חברים אני עוד רבע שעה מסיים.

505: רק להגיד לפרוטוקול, שהזכרת אותי ואת ברושי, אני הייתי בין אלה שדחפו להקמת רשות המים, אני חייתי פה שפוליטיקאים שיחקו עם מחירי מים בחוסר אחריות מוחלט ואני לא מתגעגע לזה יום אחד, ואני מציע להיזהר בכבודם של פקידים אחרים, שומרי הסף.

505: צריך להתווכח, אבל אוי ואבוי אם זה יחזור לפוליטיקאים שיחליטו כמה מחלקים ובאיזה מחיר.

קריאה: אבו, לשמוע אותך אומר את זה היה שווה להגיע.

קריאה: מצבנו לא יותר טוב כשהפקידים - - -

אורית סקוטלסקי: נכון ובעניין הזה באמת אני חושבת, אבל כן חשוב שתהיה מועצה ציבורית למים, לא מועצה חקלאית אלא מאוזנת, עם אנשי מקצוע, עם ממשלה ועם ציבור, ואנחנו רוצים להחזיר את התיקון שנדון פה ונעלם בימים של עוזי לנדאו.

אורית סקוטלסקי: אבל כמה דברים עקרוניים חשובים: אחד – תכנית אב למשק המים.

אורית סקוטלסקי: אני חושבת שנכון אם הוועדה תזמן ובאמת לחשוב על איך משקיעים את מה שצריך בשביל לעשות תכנית אב ארוכת טווח למשק המים ולעדכן אותה, תכנית מ-2012, היום הנתונים השתנו, היא לא עדכנית.

אורית סקוטלסקי: זה דבר אחד.

אורית סקוטלסקי: דבר שני, מצב חירום בגליל המערבי, כמה שיותר מהר לקדם את מתקן ההתפלה בגליל המערבי כי גם כשירצו לבנות אותו, זה גם ייקח עוד חמש שנים.

אורית סקוטלסקי: גם אם לא יהיו בג"צים.

אורית סקוטלסקי: לא יכול להיות שזה לא מקודם כתכנית לאומית, החלטת ממשלה לקדם את מתקן ההתפלה הזה בשביל לרווח.

איתן כבל: אוקיי.

אורית סקוטלסקי: רגע.

אורית סקוטלסקי: הדבר השלישי, רעיה, זה חשוב לך.

אורית סקוטלסקי: מקורות הירדן, דובר כאן על האזורים המנותקים.

אורית סקוטלסקי: אנחנו מבינים שמקודמות תכניות למתקני מים לאספקת מים חקלאית, באזור הזה בשביל להקל על האזור הזה.

אורית סקוטלסקי: לנו יש גם אג'נדה.

אורית סקוטלסקי: אנחנו רוצים שכל השקעה ממשלתית באזור במערכות לאספקת מים בגליל המערבי תכלול גם את שחרור המעיינות ודאגה לטבע באזור הזה אחרת אנשים יבואו, אולי תהיה חקלאות בעמק החולה אבל אנשים יבואו למקורות הירדן ולא יהיו מים בנחלים, אנחנו צריכים את ההתגייסות של האוצר, כל השקעה לאומית בעניין הזה שתכלול גם את הטבע.

רחל בורושק: אני רק אגיד אורית שאנחנו בכל מקרה לא דרג מקצועי, רשות המים היא זו שמאשרת את התכניות, זה ממש לא אצלנו על השולחן.

איתן כבל: אתם מביאים את הכסף.

איתן כבל: הלאה.

אורית סקוטלסקי: הדבר האחרון באמת, אני חושבת שראוי שהכנסת תעטוף רשות המים.

אורית סקוטלסקי: כמה דיונים ראיתי כאן שמתנגחים באנשי המקצוע של רשות המים, זה לא נכון.

אורית סקוטלסקי: צריך לדאוג שהממשלה תבין שחייבים לפתוח את משק המים.

אורית סקוטלסקי: תודה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: ארבעה דוברים.

איתן כבל: חיים חבלין, ירון סולומון, דניאל אברהם, שמעון ביטון.

איתן כבל: ממש בקצרה.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: אמיר נרשם אבל אני מחליפה אותו.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: את דוברת אחרונה.

איתן כבל: חיים חבלין בבקשה.

חיים חבלין: תודה כבוד היושב ראש, אני רוצה באמת להגיד לגיורא שיהיה אצלנו, אני חיים חבלין, עוד שלושה שבועות הוא יופיע אצלנו בכנס הנהגות של הקיבוצים, יהיו שם מעל 300 או 400 יו"רים ומנהלים עסקיים של קיבוצים בשביל לראות ביחד עם גיורא איך פותרים את הברוך הגדול.

חיים חבלין: אני רוצה לומר כמה מילים, חיים לא פה, אבל לפרוטוקול, חשוב לדעת שאין פיצול בין החקלאים.

חיים חבלין: יש תנועת המושבים עם תנועת הקיבוצים, עם הפועל המזרחי ועם העובד הציוני והאיחוד החקלאי והקיבוץ הדתי.

איתן כבל: זה בא לידי ביטוי מאוד חזק בתיקון 27.

קריאה: זה היה עוגן.

חיים חבלין: כ-800 ישובים שלצערי נכנסה פה פוליטיקה מיותרת, אבל אין שום פיצול בחקלאות ותיקון 27 מאחורינו.

חיים חבלין: אני באמת רוצה לומר שמה שחשוב כרגע, אני מקיבוץ הגושרים בגליל העליון.

איתן כבל: עשיתם שולם עם דפנה או לא?

איתן כבל: לא יכולתי לבוא.

חיים חבלין: כן.

חיים חבלין: לא יכולת לבוא.

חיים חבלין: היה שולם, היה מרגש וחבל, מסרנו את ברכתך בעל פה.

חיים חבלין: באמת חשוב לי לומר שמתארים פה מצב כל כך חמור, שהכנרת מתקרבת לקו השחור והיא מומלחת ואולי מחר תהיה שם ביצה ויתושים, והאוצר חושב כמו גזבר.

חיים חבלין: חברים, לתת מחר בבוקר לא 30 מיליון קוב פיצויים, לתת על 60, 70 מיליון קוב, כי אנחנו החקלאים מתחילים עכשיו כבר את העיבודים ואנחנו מתחילים לתחח ואנחנו מתחילים להכניס חומרים בקרקע ודשן ומזמינים שתילים, ועוד שלושה-ארבעה חודשים יגידו לנו "אין מים, מקצצים".

חיים חבלין: אחרי שהוצאנו את כל ההוצאות.

חיים חבלין: אולי תואילו בטובכם לתת לנו פיצוי שבמקרה הטוב יכסה לנו את ההוצאה.

חיים חבלין: תנו לנו את הפיצוי היום, תחסכו לנו את ההוצאה הזאת ואנחנו נביא לכנרת מהנחלים שזורמים אצלנו עוד 60, 70 מיליון קוב קודם כל שהם יהיו שם.

חיים חבלין: אבל במקום זה, חוסכים על 100 מיליון שקל, חוסכים על 150 מיליון, על 200 מיליון.

חיים חבלין: זו בדיחה עצובה.

חיים חבלין: מישהו צריך לקום ולדפוק על השולחן.

חיים חבלין: מספיק עם זה.

חיים חבלין: אין מים.

חיים חבלין: אני כבר לא מדבר על זה שאם יהיה ואולי יהיה, אין מים בגליל העליון.

חיים חבלין: מחר זורעים חיטה, אם היא לא נובטת מפעילים - - - ומתחילים להשקות.

חיים חבלין: המים האלה לא זורמים לכנרת, זה מים אמיתיים, זה נזק שהוא בלתי הפיך.

חיים חבלין: מדברים איתכם על קו שחור.

חיים חבלין: אנא מכם אנשי האוצר, תעשו חשיבה לא גזברית, חשיבה על משק המים לא לעוד חמש שנים, למחר בבוקר.

חיים חבלין: תודה.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: ירון מהאיחוד החקלאי בבקשה.

ירון סולומון: אני אשתדל לקצר.

ירון סולומון: כשהקימו את רשות המים לפני עשר שנים, שכחו דבר אחד, להקים את המועצה, מועצה ציבורית שיש בה 37 נציגים.

ירון סולומון: היא למעשה הייתה צריכה להיות כמועצה מייעצת על יד שישה המנכ"לים המופלאים פלוס שני נציגי ציבור.

ירון סולומון: אני מתאר לעצמי שבמידה והיו מקיימים את החוק כלשונו, זה כתוב, רק מה, כנראה שהיה נוח למישהו לא למנות את המועצה הזאת.

ירון סולומון: אז א.

ירון סולומון: אני מבקש מהוועדה המכובדת הזאת לעזור לנו לדאוג לכך שקודם כל תמונה המועצה כמו שהיה בעבר.

ירון סולומון: זה בתוך החוק.

ירון סולומון: יכול מאוד להיות שאם המועצה הייתה לא היינו מגיעים למצב הזה מכיוון שהמועצה הזו הייתה עושה את המוניטורינג מסביב והייתה בודקת מה קורה.

ירון סולומון: אבל בינתיים, ההחלטות במועצת רשות המים התקבלו אך ורק על ידי שישה מנכ"לים פלוס שני נציגי ציבור.

ירון סולומון: זה מה שנקרא קלאב סגור.

ירון סולומון: אין שום ספק שיש פה מצב שהוא מצב משברי, וכבר היום ישנם אזורים שמנותקים, היה צריך לראות כיצד – ונציגת האוצר יחד עם משרד החקלאות היו צריכים לראות כיצד מפצים אותם, וזה בוודאי היה גם חוסך עוד מים לשנת 2018.

ירון סולומון: עדיין לדעתי לא מאוחר ליצור תנאים לוויתור מרצון כפי שנאמר פה על ידי חבריי, אני מציע להיכנס לבונקר ולהתחיל לעבוד על הדבר הזה, תוך שבוע ימים אפשר להסדיר את זה.

ירון סולומון: הבעיה שאני מבין זה שהאוצר למעשה לא מעוניין בכלל לפצות.

ירון סולומון: כמובן שיש צורך ממשי, מאחר ומשק המים הוא משק סגור לחלוטין, לצערי, צריך לפתוח אותו וצריך להזרים כסף להשקעות ארוכות טווח בכדי שלא נהיה במצב הזה בעוד כמה שנים, זאת אומרת שנתייבש כולנו.

ירון סולומון: יש נקודה שאף אחד לא מדבר עליה, זה הבעיה של השפד"ן.

ירון סולומון: אתרי ההחדרה של השפד"ן לא מסוגלים לקלוט את המים.

ירון סולומון: גיורא, אתה יודע מזה אני בטוח, וזה אזלת יד של איזה עשר, 12 שנים, שנתנו לשפכי דן להזרים מים לא לפי התקן.

ירון סולומון: בעצם השפד"ן לא מתפקד.

ירון סולומון: גם היום כשאתם מזרימים את המים הכביכול לא טובים מאשקלון לשם, אתם שופכים 18, 20 מיליון קוב לים.

ירון סולומון: אני אומר לכם, זה פשוט דבר שלא ייתכן.

ירון סולומון: לכן אני מבקש מהוועדה המכובדת וכבוד יו"ר הוועדה, איתן, אתה מלווה אותנו לאורך כל הדרך, אני מבקש שתלווה אותנו גם בפתרון הזה.

ירון סולומון: אם צריך לעשות עוד מספר ישיבות ולראות, ולתת פה לוח זמנים לפתרון.

ירון סולומון: למצוא את הפתרון א.

ירון סולומון: לטווח הקצר ולאחר מכן לטווח הארוך.

איתן כבל: תודה ירון אני מודה לך.

איתן כבל: דניאל אברהם מלשכת המסחר בבקשה.

דניאל אברהם: תשמעו, למעשה הבעיה שלנו היא אמיתית, והבעיה היותר חמורה שאנחנו תמיד מגיבים לאירוע ולא מובילים את האירוע.

דניאל אברהם: אם הייתה ארבע שנים בצורת, אז אני שואל את עצמי איפה החשיבה של משרד החקלאות, איפה החשיבה של המנהיגות שלנו, האם הם לא חושבים והם לא יודעים שחקלאות לא יכולה להתקיים בלי מים?

דניאל אברהם: אני לא מבין את זה ואני משתומם.

דניאל אברהם: אני כמעט בעשור האחרון, עם מי שלא נפגשתי, אני אומר "רבותיי, חייבים לעשות חשיפה מסודרת.

דניאל אברהם: האם המדינה בכלל רוצה חקלאות".

דניאל אברהם: מפה מתחילה הבעיה.

דניאל אברהם: האוצר לדעתי הוביל את הקבר של החקלאות.

דניאל אברהם: הוא קובר את החקלאות בשיטתיות, לאט לאט, בהטלת מסים, בהטלת אגרות, מחיר המים, גם מתווכחים על סעיף 27.

דניאל אברהם: כל הכבוד.

דניאל אברהם: זה לא משנה איך שתקרא לו, אבל חקלאות לא יכולה לשלם יותר מ-1 שקל או 80 אגורות לקוב מים.

דניאל אברהם: וזו לא בושה שהמדינה תתחיל לסבסד את החקלאות.

דניאל אברהם: אם היא לא רוצה חקלאות, שיעמוד ראש הממשלה שהוא מתגאה על החקלאות בכל מקום שהיא חקלאות מפותחת, ובעצם הוא כראש הממשלה מוביל את חיסולה של החקלאות, ואני אומר את זה ביודעין, ראש הממשלה הוא המוביל של המדינה הזאת והוא בעד לחסל את החקלאות וזה ככה עובד, והחקלאות מתחסלת לאט לאט ואנחנו פה יושבים ומדברים מה יקרה במקרה הזה או במקרה הבא שיבוא.

דניאל אברהם: רבותיי, החקלאות, אם היא חשובה למדינה הזאת, צריך לעשות תכנית ארוכת טווח.

דניאל אברהם: או לשקם את החקלאות או לסגור אותה.

דניאל אברהם: תודה.

איתן כבל: תודה יקירי, שמעון ביטון בבקשה.

שמעון ביטון: תודה אדוני היושב ראש.

שמעון ביטון: גם אני רוצה להצטרף לברכות על כניסתו לתפקיד של גיורא בזמן הקשה הזה של משבר המים.

שמעון ביטון: אני חושב שהוא האיש הנכון בזמן הנכון.

שמעון ביטון: למעשה אנחנו מדברים פה על משבר במים שלפחות אנחנו מכירים אותו בארבע-חמש שנים האחרונות, מעיק עלינו משנה לשנה ולא ראיתי הרבה פתרונות, בטח לא ועדות חקירה שהוקמו גם ב-2001 וגם ב-2010 שלא עשו עם זה שום דבר.

שמעון ביטון: אולי היו ועדות, הגיעו לממצאים, אבל מסקנות ודברים לא נעשו.

שמעון ביטון: אז אם יש קיצוץ, וזה דבר שנכפה עלינו כחקלאים, אנחנו לא יודעים לעשות חקלאות כמו שהציג פה חברי ממגדל, בנשירים אין הנחות לעצים.

שמעון ביטון: או משקים או עוקרים את המטע, אין משהו אחר.

שמעון ביטון: אז עשינו מהלך בעמק החולה ויודע את זה אדוני יו"ר רשות המים, ייבשנו שם אלפי דונמים השנה על מנת לנייד את המים באגודת מים שיעילה ומתייעלת על מנת לעמוד בגזרות האלה של קיצוץ, השבתנו שם חקלאות בגד"שים, העלינו את המים להר ועם כל ההתייעלות שביצענו שם בסופו של יום הקיצוץ של 25% שנכפה עלינו ב-2017, אז עם התיקון 27 לחוק שהיה אמור להיטיב עם צרכני מקורות ואני אחד מנפגעי המחירים העיקרי, והיה אמור כביכול ב-2017 להיטיב עמנו, אני רוצה להגיד לאדוני היושב ראש שזה לא קרה בחודש ספטמבר, קיבלנו מחיר חריג על המים וחשבון אוקטובר בדרך וכל הטבה שהיינו אמורים ליהנות ממנה במחיר המים ב-2017 והלאה, זה לא יקרה.

שמעון ביטון: כי קיצוץ של 25% יביא אותנו למחיר מים גבוה.

שמעון ביטון: לרשות המים בתקנות של 2018 עומד על הפרק עוד קיצוץ של 11% בהר ואנחנו לא נוכל לשאת בנטל הזה.

שמעון ביטון: חייב להיות פה מנגנון פיצוי על קיצוץ אוטומטי, שלא נצטרך לבוא להתחנן כל פעם מחדש, כמו ב-2009.

שמעון ביטון: אני לא מדבר על הסכום, דיבר על זה אבו לפני כן, אבל המנגנון הזה חייב להיות מוטמע בתוך החלטה או בחקיקה או בכל דרך.

שמעון ביטון: רק אז אולי ייתן מענה חלקי לנזקים.

שמעון ביטון: להתייעל בגידולים כאלה או אחרים זה לא מהלכים שקורים מהיום לשנה, זה אולי בגד"שים, אפשר לסגור גד"ש ולהעלות את המים, אבל חייב להיות מנגנון פיצוי, אחרת זה לא יקרה.

שמעון ביטון: ה-4 מיליון שניידנו להר באגודת מים בגליל, האגודה מימנה את הפיצוי הזה לגד"שים.

שמעון ביטון: אף אחד לא מימן את זה.

שמעון ביטון: אין מנגנון פיצוי, והמנגנון שיש היום, ראיתי כמה, עוד צרות עד שנקבל את הכסף של ה-10 מיליון.

שמעון ביטון: ראיתי את כל מה שמחכה לנו על הפרק, הכסף עד היום לא הגיע, ואני לא יודע מתי הוא יגיע.

שמעון ביטון: אז התייעלנו כבר לפני עשר שנים והורדנו הרבה צרכני מים כבדים ועברנו לכרמים שהם צרכני מים יותר קטנים, והיום גם הנתון הזה לא טוב וגם פה צריך להתייעל.

שמעון ביטון: אז אם רוצים להתייעל, זה כמובן ביחד עם משרד החקלאות, האוצר והחקלאים, אבל תכנית ארוכת טווח.

שמעון ביטון: זה לא דבר שיקרה בעוד שנה או שנתיים.

שמעון ביטון: אפשר לדבר על זה עתידי, אבל היום sos, מנגנון פיצוי חייב להיות אוטומטית.

שמעון ביטון: אם באתי לפה מודאג, אני יוצא מפה יותר מודאג, כי אסף ישב עם האוצר והוא זרק פה איזה שהוא משפט שעכשיו הוא מטריד אותי עוד יותר.

שמעון ביטון: אני אומר לך אדוני היושב ראש, כל פעם מחדש, לא מטרידה אותי הישיבה שלי על גבול הצפון, לא מטריד אותי האיום של חיזבאללה, לא הטריד אותי מעולם.

שמעון ביטון: מטריד אותי שמחר לא אוכל לקיים שם חקלאות, מטריד אותי שלא יהיו מקורות פרנסה ואז אין לי מה לחפש במקומות האלה.

שמעון ביטון: תודה רבה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: בבקשה.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: אני מהתאחדות האיכרים.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: תודה על הדיון החשוב הזה.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: אנחנו רוצים לבקש ממך לבקש מהגורמים הרלבנטיים פחות דיבורים ויותר מעשים.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: כשאני אומרת מעשים, אם לסכם את כל מה שדובר כאן, זה שלושה דברים.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: אחד קודם כל, משהו שלא עלה כאן, החקלאות היא חלק מרשימה של מטרות המים ולא יכול להיות שכל פעם שיש איזה שהוא משבר במים הקיצוץ הראשון ומי שחוטף זה החקלאות.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: צריך לעשות איזה שהוא קיצוץ רוחבי, משהו אחר, ולא תמיד היד קלה על ההדק בכל מה שקשור בחקלאות, הראשונים לקצץ להם זה בחקלאות.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: זה דבר ראשון, מישהו צריך לתת על זה גם את הדעת.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: דבר שני, אנחנו לא רוצים כל פעם לבוא ולבקש פיצויים.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: אנחנו רוצים תשתיות לאיגום, להולכה.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: לא רוצים את כל הדבר הזה של להתעסק בפיצויים.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: גם יהיה יותר קל למדינה כל פעם לא לפצות אותנו, אלא פעם אחת להשקיע במה שצריך, איפה שצריך, הגשנו גם תכניות ב-2014 כבר שיושבות אצל רשות המים ואף אחד לא עשה איתם שום דבר.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: פשוט מאוד לעשות מעשים, להפסיק לדבר ולהתחיל לעשות.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: הדבר השלישי, בינתיים, עד שיהיה את כל הדבר הזה, לפצות את האזורים המנותקים בעיקר במה שצריך, בכל מה שהם נפגעים.

גלית חזקיה-הרשקוביץ: אנחנו מדברים עכשיו על הערכה של נזק של איזה חצי מיליארד שקל אם אנחנו ממשיכים בקיצוץ הזה, וצריך להתחיל לעשות.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: ברשות

איתן כבל: כם אני רוצה לבקש את ההתייחסות שלך, אם יש לך בכלל איזו התייחסות.

איתן כבל: ואני אבקש ממך להתייחס ואני אסכם.

רעיה עדני: אני אגיד קודם שאנחנו הופתענו מאוד לראות את הצעת ההחלטה של רשות המים שהועברה על ידינו כחברים, ככל החברים, לא הכינו אותנו מראש, לא הייתה לנו ידיעה על הבצורת.

רעיה עדני: ברגע שזה הגיע לידיעתנו אנחנו ביחד עם משרד החקלאות שיתפנו פעולה, גם עם עוד גורמים במועצת רשות המים.

רעיה עדני: שאלנו את החקלאים "מה אתם רוצים מים או כסף" אמרו לנו "מים".

רעיה עדני: לא כסף.

רעיה עדני: מים.

רעיה עדני: לכן המאמץ הראשון היה לנסות למנוע ככל הניתן את הקיצוץ.

רעיה עדני: אני חושבת שבמשותף עם עבודה מקצועית ועם התמיכה של הצוות המקצועי ברשות המים הצלחנו להביא הצעת החלטה שהיא יותר טובה מהצעת ההחלטה המקורית, ושהיא לא כוללת במערכת הארצית קיצוץ בפועל של מים אלא היא מבטיחה את ההקצאות שבמידה והמודלים יתממשו, היא מבטיחה את ההקצאות של הצריכה של שנה שעברה.

קריאה: הסכם אוטומטי.

רעיה עדני: אני לא אמרתי שלא.

רעיה עדני: בסוף גם באוצר, על אף שנוטים לייחס לנו כוח רב, אנחנו לא מורידים גשמים ואנחנו עובדים עם מה שיש, ואנחנו קודם כל מקווים שיהיו מים.

רעיה עדני: לגבי הפיצוי, אנחנו לא יודעים מה יהיה כאן בחורף הקרוב, אף אחד לא יודע, גם אם המודלים היו מראים 100% היה יכול לרדת 70%.

רעיה עדני: אין לאף אחד מאיתנו את היכולת לצפות מה יהיה כאן.

רעיה עדני: במידה ויידרש קיצוץ, התחייבנו בפני משרד החקלאות לשבת ולדבר על מנגנון.

רעיה עדני: כרגע הוא לא על הפרק.

רעיה עדני: זה מה שיש לי להגיד בנושא.

איתן כבל: בקיצור כלום.

שמעון ביטון: כלום.

שמעון ביטון: כמו תמיד.

505: זאת בדיוק לא תשובה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אדוני היושב ראש בבקשה.

גיורא שחם: לעניין התחזיות, אני רוצה להתייחס בכמה דברים גם למה שאמרו חברי הכנסת וגם מה שאמרו פה נציגים שהשתתפו בדיון המעניין הזה לגבי התחזיות.

גיורא שחם: אני האחרון כמובן, ואני חוזר ואומר את זה, שלא מתחשב במחקרים ובתחזיות ובהתרחשות הזו הגלובלית של התחממות וכך הלאה.

גיורא שחם: אני רק אומר שהיו דברים מעולם.

גיורא שחם: הצגתי קודם את הניתוח הסטטיסטי שהראה שב-100 השנים האחרונות היו כבר שני אירועים כאלה, ואני גם אומר את זה חצי בבדיחותא, שיש מישהו מבני עמנו שעשה קריירה פוליטית מזהירה, וגם כלכלית, שהוא לחש באזניו של פרעה שהולכות להיות שבע שנים רעות, אז אנא תתחיל לחסוך עכשיו בשבע השנים הטובות שיש לך.

גיורא שחם: וזה היה לפני 3,500 שנה.

גיורא שחם: אנחנו יושבים על סהר המדבר והאירועים האלה יכולים להתרחש.

גיורא שחם: למזלנו הגדול, המדינה עשירה, מפותחת ויודעים להיערך למצב כזה שבו גם באירוע בהסתברות של 1 ל-50 שנה, לאף אחד חסר מים בברזים.

גיורא שחם: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל ברבת עמון יש פעם בעשרה ימים מים בברזים.

גיורא שחם: המרחב שסביבנו גווע בצמא.

גיורא שחם: הבצורת הזו, אין לה גבולות.

גיורא שחם: היא לא רק בישראל.

גיורא שחם: היא בסוריה ובירדן ובעזה תיארתי לכם פחות או יותר.

גיורא שחם: בואו נסת

גיורא שחם: כל על חצי הכוס המלאה.

גיורא שחם: היא עכשיו חצי ריקה, אבל נסתכל גם עליה.

גיורא שחם: יש לנו במצב כזה שחון, פגיעה סביבתית חמורה.

גיורא שחם: מעיינות מתייבשים, התחרות שבין האם לעשות את עמק החולה ירוק או לתת לעוד מים לזרום בירדן, זו דילמה מאוד משמעותית ואנחנו ברשות המים נותנים את המענה הזה, כדי שמגזרים שונים יקבלו את מה שמגיע להם ושהחלוקה בין הטבע ובין הקיאקים ובין החקלאות תהיה חלוקה מידתית.

גיורא שחם: זו האחריות שלנו וזה התפקיד שלנו.

גיורא שחם: אנחנו בהחלט נכנסים כרגע לתכנון.

גיורא שחם: דובר על תכנית אב ארוכת טווח ואורית אמרה, ב-2012 הוכנה תכנית, אז מה שווה תכנית ב-2012 אם היום אנחנו צריכים להכין אותה מחדש.

גיורא שחם: זה ארוך טווח?

גיורא שחם: אנחנו צריכים להיות עם תכנית דינמית.

גיורא שחם: אנחנו מכינים עכשיו עם צוות מיוחד היערכות לתרחישים כאלה ואחרים גם בטווח המיידי, קרי לשנה הקרובה אבל גם לטווח של העשור הקרוב.

גיורא שחם: בעניין עזה, אנחנו נספק לעזה כל כמות שנדרשת שם, כמיטב יכולתנו כמובן.

גיורא שחם: יש בעיה גדולה בעזה שאנחנו מביאים את המים לגדר ואין להם את היכולת לקלוט אותם מפני שהכל הרוס שם וגם הצינורות קטנים, ולנו כמובן אין את הקשר איתם.

גיורא שחם: אנחנו פועלים בזה יחד עם מתאם הפעולות בשטחים, יחד עם גורמים נוספים כדי לסייע ככל שניתן למרות המצב החמור ביחסים בינינו, ראו מה קורה בימים האחרונים.

גיורא שחם: יש לי שר שעוקב מקרוב, לפחות פגישה של פעם בשבוע, אחרי מה שקורה במשק המים.

גיורא שחם: להגיד שזה לא מעניין אף אחד, זה עובדתית לא נכון.

גיורא שחם: השר שטייניץ נמצא איתי בקשר רצוף ואנחנו מקבלים את ההחלטות הבעייתיות, אנחנו מקבלים כמובן אחרי שאני מציג לו את הדברים, הוא שותף מלא בהחלטות האלה.

גיורא שחם: הנהלת רשות המים – כאן אני מגיב להערות כאלה ואחרות לגבי הצורך לפרק את רשות המים – אני אומר לכם, ואני חדש, אני פעם ראשונה נמצא בתפקיד ממשלתי.

גיורא שחם: הנהלת רשות המים היא גוף מקצועי לעילא ולעילא.

גיורא שחם: יושבים שם אנשים, הכרתי אותם בעבודה שלי, ראיתי עד כמה א.

גיורא שחם: הם מקצועיים וב.

גיורא שחם: הם מסורים.

גיורא שחם: לבוא בטענות למקצועיות או לחוסר המקצועיות זה נראה לי פשוט לא נכון ויש בזה אפילו מידה של עלבון.

גיורא שחם: מצד שני, הטענה של משרד החקלאות על ההפתעה וכך הלאה, ועל החוסר במים וחוסר היענות, משרד החקלאות מכין במשך שנים פרוגרמות יוצאות דופן להגדלה של נחלות, בכל הארץ, כאשר הן לא מגובות בתכניות מים ובצורך להרחיב או ביכולת להרחיב את אספקת המים מ-700 נחלות בבקעת הירדן ל-1,400, סבבה, זה מצוין, החזון עובד.

גיורא שחם: ברמת הגולן.

גיורא שחם: איפה המים?

גיורא שחם: ונניח שנביא את המים על פי החלטות ממשלה, אתם יודעים את המשמעות הכספית שיש לדבר הזה?

גיורא שחם: במשק מים תעריפי זה לא יהיה 1.54 שקל ו-1.81 שקל, זה יהיה 3 שקלים.

גיורא שחם: אז אנה אנחנו באים?

גיורא שחם: מצד אחד להרחיב בצורה דרמטית נחלות בכל הארץ, מצד שני לזעוק על מחירי המים ועל יכולת ההחזר וכושר הנשיאה של החקלאות?

גיורא שחם: צריך קצת אחריות בדברים האלה.

גיורא שחם: לעניין החיסכון במים, כפי שאמרתי אנחנו נכנסים, בתוך שבועות ספורים תהיה הכרעה על המיקום או על ההצעה למיקום של מתקן התפלה של 200 מיליון קוב בגליל מערבי ומיד יתחילו בתכנון והיערכות למיכרוז והוצאה לביצוע.

גיורא שחם: מה לעשות, כשאני נכנסתי וראיתי שיש מחלוקת או התנגדות ציבורית עזה על כמה מהחלופות, לקחתי על עצמי נסיון, ואני מקווה שאצליח, לאתר מקום שלא יישב בפרצוף של הישובים שם אלא למצוא מקום קצת יותר מוסתר.

גיורא שחם: איזה פשע יש בזה, לחכות עוד כמה שבועות כדי להביא?

גיורא שחם: כי אנחנו יודעים שמתקן התפלה כזה, זה בית חרושת שיושב בלב שטחים פתוחים, זה מפגע.

גיורא שחם: גם לתושבים, גם לסביבה, גם לנוף הירוק.

גיורא שחם: אז אנחנו נכריע על המיקום הזה בשבועות הקרובים.

גיורא שחם: אבל לטווח המיידי, במחזור השחון, בבצורת הזו, הדבר האפקטיבי ביותר לעשות – ולזה אנחנו נכנסים ממש בימים האלה בהנחה שנסגור את המסגרת התקציבית לזה – זה קמפיין מסיבי לחסכון במים.

גיורא שחם: אנחנו יודעים מהבצורת של 2009 שהייתה לזה השפעה דרמטית.

גיורא שחם: אנחנו מעריכים שבקמפיין נכון ובהכרה ציבורית ובחינוך, אנחנו יכולים לחסוך כבר השנה 50 מיליון קוב בצריכת המים.

גיורא שחם: דרך אגב, הם עלו בשנים האחרונות.

גיורא שחם: הצריכה עלתה בהיקף כזה כתוצאה מהרגשת הרווחה שהייתה בעקבות הכנסת מתקני ההתפלה להפעלה.

רחל בורושק: גם המחיר ירד.

רחל בורושק: זה גם עוזר לצרוך יותר.

גיורא שחם: המחיר, הביקוש הוא די קשיח.

גיורא שחם: הביקוש למים די קשיח, המחיר לא משפיע.

גיורא שחם: בחקלאות הוא מאוד קריטי, המחיר.

גיורא שחם: מאוד קריטי.

גיורא שחם: 20, 30 אגורות יכולים להגיד אם גידול יחיה או יחדול.

גיורא שחם: בעיר יותר הרגשה של הרווחה, הפסיכולוגיה עובדת, אנחנו ניכנס לקמפיין כזה, הוא מאוד יקר דרך אגב אבל אנחנו חושבים שהתועלת שלו מאוד גדולה כפתרון לטווח המידי.

גיורא שחם: הייתה פה הערה לגבי איזו שהיא ביקורת על העניין שהשביתו 140 מיליון קוב ב-2014 ועל ידי זה החריפו את המשבר.

גיורא שחם: אנחנו נמצאים היום בגרעון של בין 2-3 מיליארד קוב.

גיורא שחם: 140 מיליון זה טיפה בים, תרתי משמע.

אסף לוי: לוקחים בסך הכל מהחקלאות 70 מיליון קוב.

אסף לוי: אז 140 היה פותר את הבעיה לשנתיים.

גיורא שחם: לעניין השפד"ן, אכן אני מגלה שם בעיה אקוטית, הוא אחד מהנושאים המרכזיים שנמצא על שולחני ואני יכול אפילו להגיד מדיר שינה מעיני.

גיורא שחם: קשה מאוד, זה מפעל מורכב מאוד.

גיורא שחם: המבנה ההידרו גיאולוגי של אזורי ההחדרה מוכר, יכולת ההולכה, תהליכי הטיהור, הכסף הענק שנמצא שם, ההתחייבויות שנתנו לחקלאי הנגב , חבל הבשור על כמויות שלא ניתן לעמוד בהן היום ואני לא יודע אם אתם יודעים, אבל בחודש יוני-יולי 90% מתפוקת מתקן ההתפלה באשקלון הולך לתוך השפד"ן.

גיורא שחם: לא לצרכני המים של באר שבע או תל אביב, אלא לשפד"ן, כדי לקיים את החקלאות המיוחדת הזו במערב הנגב וזה נושא שנמצא אצלי יום יום כל היום כמעט על השולחן, אני מקווה שאגיע להחלטה.

גיורא שחם: להחלטה הגענו אבל לתכנית עבודה מסודרת, כדי לפתור את הדברים.

גיורא שחם: נושא של אגירה, זה גם כן אחד הנושאים שהיו יכולים להקל מאוד על המצוקה החקלאית, במיוחד באזורים המנותקים בגליל העליון, בוא נדמיין אם היו לנו עוד 20 מיליון קוב אגירה היום והיינו אוספים מעט מים בחורף והיום היה ניתן להשקות בהם גם את שטחי הכבול ושטחים אחרים, היינו במצב אחר לגמרי.

גיורא שחם: אני פועל להכין תכנית בפרישה ארצית.

גיורא שחם: חסרים סדר גודל של בין 80 ל-100 מיליון קוב אגירה, זה המון כסף, זה לא ייבנה מהיום למחר אבל צריך להתחיל את המהלך לייצר במשק מים תעריפי, זה גם יותר קל, יש גם יתרונות למשק מים תעריפי מפני שאפשר להשקיע וההשקעות האלה הן חלק מהעלויות המאוחרות בעולם של תיקון 27 ואנחנו נתחיל לפעול לא מהיום למחר.

גיורא שחם: אין פה, סליחה על הביטוי "שלום עכשיו".

גיורא שחם: זו מכונה איטית אבל אנחנו הולכים בכיוון ואני חושב שהוא הכיוון הנכון.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: רצית משפט?

אסף לוי: משפט.

אסף לוי: אני לא מבין למה לחכות למפעל ההתפלה בצפון ולא לקדם את שורק כבר אתמול.

אסף לוי: אני באמת לא מבין, עם כל הסטטוטוריקה וכל הבעיות וכולנו יודעים מה זה רשויות תכנון והתנגדויות, אולי נראה אישור סטטוטורי עוד שלוש שנים.

אסף לוי: יש לנו סטטוטוריקה מוכנה בשורק שמחר אפשר לפרסם מכרז.

אסף לוי: אם אנחנו צריכים את המים, צריכים את המים.

אסף לוי: אנחנו במלחמה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אני ברשות

איתן כבל: כם רוצה לסכם.

איתן כבל: האמת שזה דיון מאוד עצוב.

איתן כבל: הוא מאוד עצוב מכמה סיבות.

איתן כבל: הסיבה הראשונה המידית, ישראל מתייבשת.

איתן כבל: זאת עובדה.

איתן כבל: זה לא עניין של מליצה או קרבות בין חקלאים או קרבות בין רשויות המים לחקלאים.

איתן כבל: זו עובדה.

איתן כבל: לא משנה מי יתייחס, איך יתייחס, למה יתייחס, אין מחלוקת שאנחנו במשבר, אינני יודע אם הוא לא משבר יותר גדול מהפעם הקודמת.

איתן כבל: כי אני רוצה להזכיר לכם שאנחנו גם עכשיו עם מתקני התפלה שלא היו בתקופה ההיא ולמרות זאת ואף על פי כן, המשבר הוא קשה, עמוק ואני לא רוצה לומר לך אדוני היושב ראש כאילו שלא עושים שום דבר, אבל זה מסוג ההתמודדויות שאולי נקום מחר בבוקר ויהיה יותר טוב, מחר יהיה גשם, וזה נכון.

איתן כבל: אמר את זה נדמה לי אסף, שגם אם ירד גשם רצוף חמש שנים, כדי למלא את כל המאגרים, זה לא עניין של מה בכך וזו מערכת סגורה שאתה גם משתמש בה ואתה צורך אותה ואתה לא יודע מה יהיה בשנה הבאה אם תרד אותה כמות, הרי זה כל הזמן נמצא בסוג של אי ודאות מוחלטת.

איתן כבל: ולמרות זאת ואף על פי כן, כשאני אומר "אין תכנית, אין תפיסה".

איתן כבל: בסוף אין תפיסה.

איתן כבל: יש כאן מערכת משולבת, אני חוזר ואומר, מים במשבר עמוק, מים לשתייה, מים לחקלאות.

איתן כבל: זה מעגל סגור, זה לא שאתה מוריד פה וזה בא על חשבון זה ועל חשבון זה.

איתן כבל: חקלאים, כמו שיושבים כאן ואומרים לך "יכול להיות שזו תהיה השנה הגשומה ביותר ב-20 השנים האחרונות".

איתן כבל: נכון לרגע זה זה לא נראה כך על פי התחזיות.

איתן כבל: ישלחו את החקלאים לבצע את כל הפעולות ה חקלאיות, אם ירד גשם מה טוב.

איתן כבל: אבל בסוף אף אחד מאתנו לא נביא ולא בן בנו של נביא.

איתן כבל: העניין הוא שנכון לרגע הזה אף אחד לא עובד מולם, לא מדבר איתם במובן הזה, להתכתב איתם למערכת היחסים של איך מתמודדים עם התהליכים האלה, שלא לדבר על מצב שאם נצטרך לחשוב על יבוא ועל כל מיני אלמנטים אחרים, בסוף ישראל לא יכולה לחיות ככה במחסור, שלא לדבר מה זה עלול לעשות גם כן לשוק, עליית מחירים וכל אותם דברים מהם אנחנו רוצים להימנע.

איתן כבל: אני קודם כל אומר לך, באמת, זה מדהים איך אחד הנושאים הכי בוערים, הכי דרמטיים בחייה של המדינה, מטפלים בו.

איתן כבל: אבל לא מזדעקים לראות ולהתנהל במשבר.

איתן כבל: זה עולם אחר כשאתה מטפל בעניין מתוך תחושה של שליחות ומשבר, ומטפלים, כאילו זה שוטף.

איתן כבל: זה כבר לא שוטף אדוני היושב ראש, אני אומר לכם נציגי החקלאים, זה לא שוטף.

איתן כבל: אם לא תהיה פה טלטלה, המחירים שנשלם בכל אחד מהפרמטרים שדיברנו עליהם יהיה לאין שיעור הרבה יותר גדול.

איתן כבל: גם תקציבי, גבירתי מהאוצר, בכל הפרמטרים.

איתן כבל: לא רק הפיצוי להם, אלא גם הצורך ביבוא.

איתן כבל: אלוהים יודע מה תהיה מערכת היחסים של מדינת ישראל בעוד שנה- שנתיים מול מדינות אחרות ומה יהיה המצב המדיני, נוכל לקבל, לא נוכל לקבל, יש אלף ואחת שאלות, אף אחד לא יודע.

איתן כבל: אני אומר לכם את הדבר הבא, אני כבר הודעתי שבכוונתי לקיים שימוע שיורכב מסדרה של דיונים, אנחנו נדבר על החקלאות.

איתן כבל: לפחות ארבעה, חמישה דיונים, סוג של שימוע.

איתן כבל: הגיעה העת.

איתן כבל: אחד מהשלושה נושאים הראשונים יהיה הטיפול במשבר המים.

איתן כבל: כשאני מדבר על זה, נרצה לראות את הדברים לא רק עוד דיבורים ואמירות.

איתן כבל: הבנו, אנחנו יודעים שאנחנו במשבר, אנחנו רוצים לראות איך אנחנו הולכים להתמודד עם העניין הזה.

איתן כבל: כי נכון לרגע זה אין תכנית סדורה להתמודדות אמתית עם המשבר.

איתן כבל: כמו שאמרתי לכם, ישראל מתייבשת ואין פוצה פה ומצפצף.

איתן כבל: ממש כך.

איתן כבל: אני אומר גם לך אדוני היושב ראש, זה שאתה נפגש עם השר זה בסדר גמור, אבל זה על משקל אבנים שחקו מים.

איתן כבל: פה צריך את כל המערכת.

איתן כבל: כל המערכת.

איתן כבל: מהאוצר, משרד האנרגיה, משרד החקלאות, חקלאים.

איתן כבל: אין פה אחד שיכול לבוא ולומר שהוא לא בעסק הזה והוא לא שותף.

איתן כבל: כולם נושאים בנטל וכולם יישאו באשמה.

רוברט אמרוסי: לא צריך לחפש אשמים, צריך פתרון.

איתן כבל: אמרתי, זה מה שאני מנסה לומר.

איתן כבל: אפילו הנקודה שאתה העלית, שנוגעת לשינוי זנים.

איתן כבל: כל המערכת צריכה לקבל תפנית אחרת.

איתן כבל: אין מה לעשות.

איתן כבל: אני מצטער שהדיון, אני יוצא מכאן בתחושה מאוד קשה, אני יוצא מכאן עם מועקה מאוד מאוד גדולה.

איתן כבל: מועקה מאוד גדולה וכולנו שותפים לבעיה הזאת ואף אחד מאתנו לא יוכל להתחמק אם לא נצליח לתת את התשובה הזאת.

איתן כבל: תודה רבה.

איתן כבל: הישיבה נעולה.