ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 991, 2018-03-08 13:50

משה גפני: פרק ג' (מסים).

משה גפני: תיקון חוק מס הכנסה (הגדלת נקודות זיכוי להורים – הוראת שעה)

שגית אפיק: אני אעבור על הנוסח, על הדברים שהוועדה ביקשה להכניס.

שגית אפיק: הנושא הראשון שהוועדה ביקשה להכניס מופיע בעמוד 2 למעלה.

שגית אפיק: בהוראת השעה שהוועדה אישרה בחוק התקציב האחרון, הגדלת נקודות זיכוי להורים – הוראת שעה), הוועדה ביקשה להוסיף את האופציה לאישה שילדה בשנת הלידה, כשהתינוק הוא בין אפס לאחד, כיוון שהאישה שוהה בתקופה הזאת, במחציתה, לפי החוק בחופשת לידה.

שגית אפיק: הוועדה ביקשה לאפשר לה לנייד את נקודת הזיכוי הזאת לשנה שלאחר מכן.

שגית אפיק: בהצעת החוק שעכשיו הובאה בפניכם, שהיא בעצם זהה להוראת השעה, הפכו את כל נקודות הזיכוי להורים לאימהות ולאבות, להוראת קבע אבל הנקודה הזאת, התיקון הזה שוועדת הכספים הוסיפה, הוא הושמט.

שגית אפיק: הוועדה ביקשה להוסיף אותו ולהחיל אותו כך שהוא יחול גם על ההורה.

מיקי לוי: אחד מהם.

שגית אפיק: כן.

שגית אפיק: אחד מהם.

משה גפני: זה הגיוני.

משה גפני: תקריאי.

משה גפני: אין התנגדויות.

משה גפני: פרלמן, יש התנגדויות?

ישי פרלמן: לא.

ישי פרלמן: אנחנו מקבלים את זה.

משה גפני: בישיבה הקודמת הסכמתם.

ישי פרלמן: אפילו לשניהם.

שגית אפיק: אנחנו כותבים לשניהם.

שגית אפיק: אני מקריאה את נוסח הסעיף: במקום פסקת משנה (ג) יבוא: "(ג) אחרי פסקה (1א) יבוא: "(1א1) על אף האמור בפסקאות (1) ו-(1א), הורה יהיה זכאי לבחור בשנת לידתו של ילדו, אם נקודת זיכוי אחת מתוך נקודות הזיכוי שלהן ההורה זכאי כאמור באותן פסקאות, לפי העניין, בשנת הלידה, תובא בחשבון בשנת המס שבה נולד הילד או בשנת המס שלאחריה".

שגית אפיק: זאת הוראה אחת שנתבקשנו להכניס.

ישי פרלמן: לפי הנוסח אני מבין שאתם רוצים שהוא יוכל לבחור רק בשנה שבה הוא נולד.

ישי פרלמן: כלומר, בקשה להחזר מס הוא לא יוכל?

שגית אפיק: לא.

שגית אפיק: הוא יוכל גם בשנה שלאחר מכן.

מיקי רוזנטל: בשנת הלידה או בשנה שלאחריה.

ישי פרלמן: אתם רוצים שהוא יוכל לבחור גם בדיעבד.

שגית אפיק: בוודאי.

שגית אפיק: אם זה דורש תיקון נוסח כלשהו, נעשה זאת.

בצלאל סמוטריץ': איך אנשים ידעו שהם יכולים לבחור?

מיקי לוי: צריך לפרסם את זה.

שגית אפיק: זה מופיע בחוק.

שגית אפיק: אתה רוצה שמשרד האוצר יפרסם את זה?

בצלאל סמוטריץ': כן.

מיקי רוזנטל: בצלאל, יש לי רעיון בשבילך.

מיקי רוזנטל: להוסיף בחוק שעם מענק הלידה שמתקבל אצל היולדת, ייתנו לה דף הוראות בו יהיה כלול גם העניין הזה, שיש לה זכות.

בצלאל סמוטריץ': נכון.

שגית אפיק: הרי ממלאים טופס.

מיקי רוזנטל: תבקש שזה יופיע בחוק.

משה גפני: לא, בחוק זה לא מתאים.

בצלאל סמוטריץ': לא בחוק, אבל שיהיה רשום בפרוטוקול.

משה גפני: זה כן.

מיקי לוי: יופיע בפרסומי משרד האוצר, ברשות המסים.

מיקי רוזנטל: כן, אבל אנשים לא יודעים.

מיקי רוזנטל: בצלאל צודק.

מיקי רוזנטל: אתה יודע כמה אנשים לא יודעים את הזכויות שלהם במדינה הזאת?

רועי פולקמן: בצלאל, אתה צודק, אבל זה גם חדש.

רועי פולקמן: לאט לאט תהיה הסברה.

מיקי רוזנטל: צריך לפרסם.

משה גפני: לא בחוק.

משה גפני: במענק הלידה.

מיקי רוזנטל: המוסד לביטוח לאומי רצה לעשות מבצע פרסום זכויות אבל משרד האוצר לא מסכים לזה.

משה גפני: ישי, אנחנו מבקשים, ואני מבקש שיהיה כתוב בפרוטוקול, לא מכניסים את זה בחקיקה, שבמענק הלידה שהאישה מקבלת או בפרסום שאתם נותנים לאותן נשים שיולדות, שהיה כתוב שיש לה את האפשרות במידה ומגיע הליך כזה שהוא הלידה של הילד, שהיא יכולה לבחור כמו שכתוב בחוק.

ישי פרלמן: אני יכול לדבר עם ביטוח לאומי.

מיקי רוזנטל: לדבר, לא.

מיקי רוזנטל: זאת לא בעיה להתחייב על זה.

מיקי רוזנטל: אני לא רואה בעיה שהביטוח הלאומי יתנגד לזה.

רועי פולקמן: הוא לא מוסמך להשיב בשם ביטוח לאומי.

רועי פולקמן: הוא לא יכול להתחייב לפרוטוקול בשם ביטוח לאומי.

רועי פולקמן: הוא מרשות המסים.

בצלאל סמוטריץ': אתה חושב שתהיה בעיה?

רועי פולקמן: לא.

מיקי רוזנטל: לא צריכה להיות בעיה.

משה גפני: ישי, תגיד את זה לביטוח הלאומי.

משה גפני: תגיד להם כי אם לא, אני אוסיף את זה בחוק.

משה גפני: החברים ביקשו להכניס את זה.

משה גפני: אני חושב שלא ראוי לשים את זה בחוק.

מיקי רוזנטל: בצלאל, הנקודה היא נקודה.

מיקי רוזנטל: אתה צודק.

שגית אפיק: הדבר הנוסף שהוועדה ביקשה לקדם, גם בפעם הקודמת וגם הפעם ביתר שאת, היה מתן האפשרות להעברת נקודות הזיכוי בתוך התא המשפחתי, במצב שבו הגבר או האישה לא מצליחים לקבל את מלוא נקודות הזיכוי שהם זכאים להן עבור הילדים, שיתאפשר להם להעביר את החלק היחסי או את הנקודות שהם לא מממשים לבן או לבת הזוג.

שגית אפיק: הייתה כאן התנגדות מטעם משרד האוצר ומטעם רשות המסים בשתי הנמקות.

שגית אפיק: ההנמקה הראשונה הייתה הנמקה תפעולית, שרשות המסים פועלת מול מעסיקים ולא מול נישומים בהקשר הזה ולכן היא לא תוכל לתפעל את העניין הזה של תא משפחתי.

שגית אפיק: הטיעון השני היה טיעון תקציבי.

שגית אפיק: מדובר במהלך שעלול לעלות הרבה כסף כי היום - - -

רועי פולקמן: לא.

רועי פולקמן: היה כאן טיעון מדיניות, שאחת המטרות תהיה כאן עידוד יציאה לעבודה.

רועי פולקמן: ברגע שאתה מאפשר להסב, הרי אתה אומר ששני בני הזוג, אתה רוצה לעודד אותם, כל אחד בדרכו, וכאן אתה בעצם אומר שאחד יכול לא לעבוד - - -

משה גפני: לא.

משה גפני: אם הוא לא עובד, אז לא.

שגית אפיק: שניהם עובדים.

רועי פולקמן: אחד רוצה לעבוד חלקית.

מיקי רוזנטל: לא לעבוד וגם לקבל נקודות זיכוי?

מיקי רוזנטל: זה מדע שעוד לא מצאתי.

משה גפני: רועי, אתה טועה.

משה גפני: דיברנו על זה.

רועי פולקמן: אחד עובד חלקית ולא מתאמץ להגדיל הכנסה.

רועי פולקמן: זה נוגד את מדיניות החוק.

משה גפני: מחמש לא נוגד שום דבר.

משה גפני: אנחנו דיברנו בדיון על כך ששני בני הזוג עובדים אלא שהאישה על פי רוב – לא תמיד – לא מקבלת את נקודות הזיכוי.

משה גפני: ביקשנו שהבעל שגם הוא עובד, שהוא יקבל את נקודות הזיכוי.

משה גפני: נקודת הזיכוי היא לתא המשפחתי.

רועי פולקמן: במקום לתמרץ יציאה לעבודה - - -

בצלאל סמוטריץ': היא עובדת ומקבלת 5,000 שקלים או 6,000 שקלים ויש לה שלושה ילדים.

מיקי רוזנטל: היא עובדת יותר קשה ממני.

רועי פולקמן: אז אתה אומר לה שהיא תרוויח פחות כי אנחנו מרוויחים בתא המשפחתי.

רועי פולקמן: היא תישאר בבית.

בצלאל סמוטריץ': יש לה המון נקודות זיכוי בגלל הילדים.

משה גפני: רועי, טוב שיש יום האישה כדי שתוכל להגיד את זה ביום האישה.

רועי פולקמן: נכון, כי זה להגיד לאישה תישארי ותרוויחי פחות ותעבירי לבעלך את נקודות הזיכוי.

בצלאל סמוטריץ': לא אומרים לה.

בצלאל סמוטריץ': רק אם היא רוצה.

בצלאל סמוטריץ': בוודאי שאם היא עובדת, הכול יהיה עליה.

רועי פולקמן: אבל אם זה אפשרי, התא המשפחתי יקבל החלטה שהגבר ילך לעבוד והאישה תרוויח פחות.

בצלאל סמוטריץ': אתה מעדיף שהם לא יקבלו בכלל את הכסף.

רועי פולקמן: המטרה היא לא רק הכסף.

רועי פולקמן: המטרה היא לעודד את שני בני הזוג לצאת לעבוד.ה

משה גפני: תאמרו לי מתי סיימתם את הוויכוח כדי שנוכל להמשיך.

מיקי רוזנטל: אני לא יודע מאיפה הבאת את זה.

מיקי רוזנטל: זה הפוך מהמציאות.

משה גפני: מספיק עם הוויכוח.

משה גפני: אנחנו דיברנו בישיבה על כך שאחד מבני הזוג לא מגיע לרף המס בעניין הזה שהוא מקבל על זה נקודות זיכוי.

משה גפני: אני רוצה לומר לכם שעל הנושא הזה דיברנו בדיון הקודם.

משה גפני: אני לא מכיר בן אדם אחד במדינת ישראל שהוא לא ילך לעבוד או שיעבוד פחות בגלל שנקודת הזיכוי שלו תוכל לעבור לבן הזוג או לבת הזוג.

משה גפני: אין מציאות כזאת.

משה גפני: זאת מציאות חולנית.

משה גפני: אם מישהו חושב שאני מתכוון כאן לחרדים, הוא פשוט טועה טעות מוחלטת.

משה גפני: ממש מוחלטת.

רועי פולקמן: לא זו הכוונה.

משה גפני: כל מי שיכול לעבוד ורוצה לעבוד, עובד את מלוא השעות שהוא יכול.

מיקי לוי: הנקודה לא תשנה לו.

משה גפני: אנחנו מדברים על התא המשפחתי, על נושא אידיאולוגי.

משה גפני: אני חושב שזאת טובת החברה שאם התא המשפחתי יכול לקבל נקודת זיכוי, שיקבל נקודת זיכוי.

משה גפני: באה רשות המסים ומשרד האוצר וחולקים על זה.

משה גפני: באמת הם חולקים על כך כי זה עולה כסף.

משה גפני: זאת האמת.

משה גפני: היה כאן פרופסור מרגליות והרצה בעניין הזה.

משה גפני: זה פשוט לחלוטין.

משה גפני: כל בר דעת מבין.

משה גפני: אם לא מסכימים לעניין הזה, יש לנו הצעה.

שגית אפיק: אנחנו מציעים ששר האוצר יקים ועדה ציבורית ויבחן את הנושא הזה.

שגית אפיק: בשנים האחרונות הנושא של נקודות זיכוי מאוד השתנה בחקיקה, הוא גדל, הוספו הרבה נקודות לאישה, לגבר, ביחס לילדים בגיל כזה ובגיל אחר.

שגית אפיק: אני אקריא את ההצעה שאנחנו מציעים.

שגית אפיק: ההצעה היא למנות ועדה ציבורית שתבחן את התכליות של נקודות הזיכוי, את האופן שבו צריך לתת אותן ותוציא דיווח והוועדה תוכל לדון בדיווח הזה בעוד תקופה ולקבל החלטה.

שגית אפיק: ועדה ציבורית לבחינת מתן נקודות זיכוי.

שגית אפיק: שר האוצר ימנה ועדה ציבורית לבחינת מתן נקודות הזיכוי לפי פקודה זו, ובכלל זה בחינת תכליות נקודות הזיכוי ואופן מימושן, האפשרויות למתן נקודות זיכוי לתא המשפחתי, והכול בהתבסס, בין היתר, על אופן מתן נקודות הזיכוי והניסיון שנצבר לעניין זה בישראל ובעולם.

שגית אפיק: חברי הוועדה הציבורית יהיו אלה: המנהל הכללי של משרד האוצר, והוא יהיה יושב הראש.

שגית אפיק: עובד משרד האוצר.

שגית אפיק: עובד רשות המסים, לפי המלצת המנהל.

שגית אפיק: עובד משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ועובד המוסד לביטוח לאומי, לפי המלצת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

שגית אפיק: איש אקדמיה בעל מומחיות בתחום הנוגע לעבודת הוועדה, לפי המלצת דיקני הפקולטות למשפטים באוניברסיטאות.

שגית אפיק: שר האוצר ימנה את הוועדה הציבורית לא יאוחר מיום י"ח בסיוון התשע"ח (1 ביוני 2018).

שגית אפיק: הוועדה הציבורית תגיש את המלצותיה לשר האוצר לא יאוחר מיום כ"ח באייר התשע"ט (2 ביוני 2019).

שגית אפיק: ועדת הכספים של הכנסת תקיים דיון בהמלצותיה של הוועדה הציבורית.

שגית אפיק: אני חושבת שאפשר לראות שזה מאוד מאוזן.

שגית אפיק: יש כאן רוב מוחלט לאוצר, לממשלה.

שאול מרידור: אנחנו מתנגדים לתיקון הזה.

שאול מרידור: זה לא רלוונטי.

שאול מרידור: לממשלה יש מדיניות מס שנקבעת על ידי משרד האוצר.

שאול מרידור: יש לה הרבה מאוד שיקולים.

שאול מרידור: לא לוקחים נושא אחד ומוציאים אותו לוועדה ציבורית שמה שהיא תעשה, זה תנטרל חלק לא מבוטל משיקול הדעת מטעמים מסוימים.

שאול מרידור: זה לא עובד כך.

שאול מרידור: יש מדיניות מס אחת והיא אחודה.

שאול מרידור: כל מה שעושים בתוך המס, משליך על הרבה מאוד דברים.

שאול מרידור: לא מוציאים דבר אחד החוצה ועכשיו עליו עושים ועדות ציבוריות.

שאול מרידור: אם רוצים שלא יהיה כוח למשרד האוצר, אני מציע שנתקן את החוק כך שאין יותר מינהל הכנסות המדינה וכלכלן ראשי, שר האוצר לא יכול לקבל החלטות על מס.

בצלאל סמוטריץ': אני מוכן להצביע על זה.

משה גפני: מה אתה מציע?

שאול מרידור: שלא תהיה ועדה ציבורית.

שאול מרידור: עם כל הכבוד, בנושא הזה העולם בעינינו הוא מאוד פשוט.

שאול מרידור: אנחנו הצענו הצעה.

שאול מרידור: כל חריגה ממנה, דרך אגב, היא שינוי פיסקלי.

שאול מרידור: ועדות ציבוריות בהקשר הזה, אני לא חושב שזה מתאים.

שאול מרידור: מדיניות מס היא משהו שצריך להישאר פרורוגטיבה של משרד האוצר.

משה גפני: לא הבנתי מה הפיסקלי.

משה גפני: הרי זה לא עולה כסף.

שאול מרידור: לא.

שאול מרידור: ועדה ציבורית לא עולה כסף.

שאול מרידור: בלי התיקון הזה, עולה כסף.

שאול מרידור: ועדה ציבורית בעינינו, זה לא מתאים.

שאול מרידור: יש מערכת מס שלמה, למה דווקא על זה?

שאול מרידור: אתה יכול לעשות את זה על כל מערכת המס.

שאול מרידור: הרי לא יעלה על הדעת שדבר כזה יקרה.

שגית אפיק: גם אתם מקימים ועדות ציבוריות.

שאול מרידור: נכון.

שאול מרידור: כשהממשלה רוצה להתייעץ.

שאול מרידור: לא בחוק ולא על דבר כזה.

שגית אפיק: גם בחוק.

שגית אפיק: בגיל פרישה יש ועדה ציבורית בחוק ויש עוד חוקים בהם יש ועדה ציבורית בחוק.

שגית אפיק: זה לא תקדים.

שאול מרידור: זה נושא מאוד קטן במערכת מאוד גדולה של החלטות.

שאול מרידור: על זה לעשות ועדה ציבורית, זה נראה לי פשוט לא מתאים.

בצלאל סמוטריץ': אולי הוועדה תדון בכל מדיניות המס?

בצלאל סמוטריץ': זה מה שהוא מבקש.

שאול מרידור: למען הסר ספק, זה לא מה שביקשתי אבל אני מודה לך על הפירוש.

בצלאל סמוטריץ': אם הם יסכימו, אני מציע שאנחנו נשנה את זה שזה יהיה על מדיניות המס.

בצלאל סמוטריץ': מה המשמעות של הקמת הוועדה והקביעה שהוועדה כאן תדון בהמלצות הוועדה?

בצלאל סמוטריץ': הוא הרי לא חייב לקבל את המלצות הועדה.

שגית אפיק: אבל זה יעלה את הנושא.

בצלאל סמוטריץ': מקימים ועדה, אבל אתה לא מחויב לקבל את המלצותיה.

שאול מרידור: אפשר לקבל החלטה שנשנה את שיטת המשטר בישראל.

שאול מרידור: לא עושים את זה דרך שאלת נקודות זיכוי בין גבר לאישה.

בצלאל סמוטריץ': למה אתם מתנגדים שאפשר יהיה להעביר את נקודת הזיכוי הזאת לבן הזוג השני אם האישה לא מצליחה לממש?

אורי שיינין: שני טעמים.

אורי שיינין: טעם אחד, גם פרופסור מרגליות שהיה כאן לא התנגד אליו.

אורי שיינין: בסוף, במערכת המס הנוכחית יש עידוד של תעסוקה.

אורי שיינין: אתה נותן נקודות זיכוי לבן אדם ספציפי, אתה מעודד אותו לצאת לשוק העבודה.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא כבר יוצא.

בצלאל סמוטריץ': הוא עובד אלא שהוא לא מגיע לסף המס.

בצלאל סמוטריץ': הוא יכול לממש את כל הנקודות האלה.

אורי שיינין: ברגע שאתה אומר שאותו בן אדם יכול להעביר את נקודת הזיכוי למישהו אחר שיכול ליהנות ממנה - - -

בצלאל סמוטריץ': רגע, ואם נתנה את זה במי שעובד?

בצלאל סמוטריץ': נתנה את זה בזה שהוא עובד, בתנאי שבן הזוג הזה עובד.

משה גפני: על מה אתה מדבר?

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה שהם יסכימו שאפשר יהיה להסיט את הנקודה לבן הזוג השני אבל בתנאי שהאישה עובדת.

משה גפני: מה השאלה?

משה גפני: אמרנו את זה בישיבה הקודמת.

בצלאל סמוטריץ': אז מה הבעיה?

בצלאל סמוטריץ': היא עובדת.

מיקי רוזנטל: אי אפשר לתת נקודת זיכוי למי שלא עובדת.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין שהם לא רוצים שאם האישה לא עובדת, היא תוכל לתת את הנקודה אבל היא עובדת.

בצלאל סמוטריץ': שניהם עובדים.

אורי שיינין: נקודת הזיכוי מעודדת להגיע לרמת הכנסה מסוימת כדי שתוכל לנצל אותה וליהנות ממנה.

עמר בר-לב: אתה חושב שהעובדת מתנגדת להגיע לרמת הכנסה מסוימת?

אורי שיינין: כל שעה שהיא עובדת, שווה לא יותר כסף.

בצלאל סמוטריץ': היא לא תהיה בבית ולא תגדל את הילדים.

עמר בר-לב: אתה רוצה לעודד לשעות נוספות.

בצלאל סמוטריץ': גפני, שהיא לא תהיה בבית ולא תגדל את הילדים.

בצלאל סמוטריץ': שתעבוד שעות נוספות.

בצלאל סמוטריץ': שתהיה סוס עבודה.

בצלאל סמוטריץ': שתעבוד גם בשבת.

אורי שיינין: יש לנו פערים בשכר ואנחנו רוצים לעודד למצות את כושר התעסוקה בכל המגזרים.

אורי שיינין: זה כלי אפשרי לדבר הזה.

עמר בר-לב: אין שום הגיון במה שאתם אומרים.

מיקי לוי: רק אם האישה עובדת ונשארת בביתה.

מיקי לוי: היא נשארת שנה בביתה.

מיקי לוי: מה הבעיה להעביר את זה לבעלה?

אורי שיינין: רוצים שהיא תצא לעבוד.

אורי שיינין: ההעברה הזאת משנה הראשונה לשנה השנייה, זו נקודה עליה הסכמנו.

אורי שיינין: רצתה להישאר בשנה הראשונה, היא רוצה להעביר את זה לשנה השנייה.

אורי שיינין: אין שום בעיה.

אורי שיינין: הסכמנו לזה.

מיקי לוי: אתם לא מסכימים שהיא תעביר את זה לבן זוגה.

אורי שיינין: לא מסכימים שתעביר את זה לבן זוגה או בן הזוג לאישה.

עמר בר-לב: רק בגלל ההנחה שהנשים מרוויחות פחות ולכן לאוצר זה יעלה עוד קצת.

אורי שיינין: זה גם לשני הכיוונים.

מיקי לוי: אתם רוצים לעודד ילודה במדינת ישראל, כן או לא? זו השאלה.

אורי שיינין: הצעד הזה נועד לעודד תעסוקה.

משה גפני: שאול, אתה רוצה שנדבר כאן על היום וכל הלילה?

משה גפני: תקריאי בבקשה את החלק השני.

שגית אפיק: עמוד 5.

שגית אפיק: אני מקריאה גם את ה-0.1.

שגית אפיק: הוא צריך להיכנס בשני סעיפים.

שגית אפיק: ניוד נקודות הזיכוי בין אפס לאחד.

שגית אפיק: בפסקה (2) - בכל מקום, במקום "יקראו" יבוא "יבוא".

שגית אפיק: בפסקת משנה (א), במקום פסקת משנה (2) יבוא: "(2) אחרי פסקת משנה (א) יבוא: "(א1) על אף האמור בפסקת משנה (א), הורה יהיה זכאי לבחור בשנת לידתו של ילדו, אם נקודת זיכוי אחת מתוך נקודות הזיכוי שלהן ההורה זכאי כאמור באותה פסקה, בשנת הלידה, תובא בחשבון בשנת המס שבה נולד הילד או בשנת המס שלאחריה".

אורי שיינין: דיברנו על האם.

אורי שיינין: למה עברנו להורה?

שגית אפיק: רשות המסים אמרה שהיא מסכימה.

שגית אפיק: היה על זה דיון.

אורי שיינין: שני ההורים יכולים לקחת את זה במקום הורה אחד.

אורי שיינין: היום מי שמנצל בעיקר חופשת לידה במדינת ישראל, זאת האישה.

שגית אפיק: ואם האבא מנצל?

אורי שיינין: אני אסביר.

אורי שיינין: אישה יכולה לנצל חצי שנה של חופשת לידה.

אורי שיינין: כשיש חצי שנה של חופשת לידה, לכן יכולה להיות אובדן הכנסה משמעותית.

משה גפני: אני לא רוצה יותר לשמוע.

משה גפני: מספיק.

משה גפני: נצביע.

משה גפני: אני מצביע נגדך.

משה גפני: החברים יצביעו מה שהם רוצים.

אורי שיינין: מדובר בעוד כמה עשרות מיליונים.

משה גפני: דובר קודם באריכות ודובר בישיבה הקודמת והסכמתם.

משה גפני: עכשיו תעשו מה שאתם רוצים.

משה גפני: יהיה לכם רוב, תהיה האם.

משה גפני: אני אצביע על הורה, כמו שסוכם.

משה גפני: יש עוד תיקונים?

שגית אפיק: לא.

רועי פולקמן: גפני, לגבי ועדה ציבורית, זה באמת אירוע חריג בחקיקה.

רועי פולקמן: אפשר שראש אגף תקציבים יתחייב בפניך שהוא מציג בפני הוועדה את הפרטים שאתה תקבע, את המדיניות, את ההשלכות?

רועי פולקמן: אני אומר שזה תקדים להקים ועדה ציבורית.

אורי שיינין: היושב ראש, מבחינתנו זה נושא חדש.

שגית אפיק: של מה?

שגית אפיק: של הורה?

אורי שיינין: של הורה.

אורי שיינין: זה לא היה בהצעה הממשלתית.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: תלכו לוועדת הכנסת.

שגית אפיק: אתה אומר את זה בשם השר?

שגית אפיק: לפי התקנון השר צריך לפנות.

שגית אפיק: תבדוק האם השר לא רוצה לנייד את נקודות הזיכוי.

מיקי לוי: זה חלק מתפיסת העולם של השר.

מיקי לוי: לא של אגף התקציבים.

משה גפני: הנושא הבא, הרחבת מענק עבודה להורים עובדים.

משה גפני: מס הכנסה שלילי.

מיקי רוזנטל: יש כאן הסתייגות של אורלי לוי אבקסיס.

מיקי רוזנטל: אני לא אקריא אותה.

שגית אפיק: לנקודות זיכוי.

מיקי רוזנטל: כן.

שגית אפיק: יש נושא חדש כך שממילא לא מצביעים.

שגית אפיק: צריך להיות כאן מישהו שייצג אותה.

מיקי לוי: זה נושא חדש?

מיקי לוי: מוגדר כנושא חדש?

שגית אפיק: אם שואלים אותי מבחינה מקצועית, זה לא נושא חדש.

משה גפני: תיקון חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) – הרחבת מענק עבודה להורים עובדים).

משה גפני: מי מציג את הנושא?

שגית אפיק: אין מה להציג.

מיקי לוי: פולקמן, אתה טענת נושא חדש?

רועי פולקמן: לא.

רועי פולקמן: האוצר.

מיקי לוי: האוצר לא יכול לטעון.

שגית אפיק: אמרתי את זה.

משה גפני: היא אמרה שמדובר על שר.

משה גפני: היא שאלה האם השר אומר נושא חדש והם הולכים לבדוק.

מיקי רוזנטל: גם אם השר אומר, אין לו פרורוגטיבה לבקש נושא חדש.

מיקי רוזנטל: הוא לא חבר כנסת.

מיקי רוזנטל: רק חבר כנסת יכול לבקש נושא חדש.

מיקי לוי: השר לא חבר כנסת.

שגית אפיק: מענק עבודה.

שגית אפיק: חברי הוועדה ביקשו להכניס מספר דברים.

שגית אפיק: תשובה למיקי ומיקי.

שגית אפיק: לפי התקנון יכולה להישמע טענת נושא חדש בידי שר.

שגית אפיק: הוא לא חייב להיות חבר כנסת.

שגית אפיק: אבל לא בידי נציג משרד האוצר ולכן זה ייבדק על ידי השר.

שגית אפיק: לגבי מענק עבודה.

שגית אפיק: הוועדה ביקשה שלושה תיקונים.

שגית אפיק: התיקון האחד הוא ביחס לאדם שהייתה לו זכאות לקבל את מענק מס ההכנסה והוא נפטר במהלך השנה או בסוף השנה.

שגית אפיק: הבקשה הייתה של חבר הכנסת מיקי לוי, יש לך גם הצעת חוק טרומית שחברי כנסת הצטרפו אליך.

שגית אפיק: הבקשה הייתה שגם לאחר פטירתו יורשיו יהיו זכאים לקבל את מענק העבודה שהוא היה אמור לקבל.

מיקי לוי: מה שמגיע לו.

שגית אפיק: עבור אותו חלק יחסי בו הוא חי.

שגית אפיק: זו הבקשה הראשונה.

דוד אמסלם: מה ההתייחסות שלכם לנושא?

משה גפני: הם אישרו את זה בוועדת שרים.

שגית אפיק: לזה הם מסכימים.

שגית אפיק: הנושא השני.

שגית אפיק: בהגדרת הכנסה נוספת שהיא קובעת את שאלת הזכאות למס הכנסה שלילי, ביקשו חברי הכנסת – ובראשם חבר הכנסת עודד פורר אבל גם כל יתר החברים – לקבוע שלא יתחשבו בקביעת ההכנסה הנוספת בסכום של עד 70 אחוזים משכר המינימום כשזו הפנסיה של אותו אדם.

אורי שיינין: אנחנו הבנו שלא ישתנה לו המענק.

שגית אפיק: כן, נכון.

שגית אפיק: בשאלת הזכאות.

משה גפני: אם הוא מקבל פנסיה.

שגית אפיק: אם הוא מקבל פנסיה שהשווי שלה הוא עד 70 אחוזים משכר מינימום, לא יישלל לו מענק מס העבודה בשל כך.

שגית אפיק: זו הבקשה השנייה.

משה גפני: מה התשובה?

אורי שיינין: אמרת שהבקשה ראשונה, אלה קרובי נפטר?

שגית אפיק: בקשה שנייה זה הדיסריגרד.

שגית אפיק: זה מה שאמרתי עכשיו.

שגית אפיק: אתה רוצה לדעת מה הבקשה השלישית?

אורי שיינין: אנחנו זכרנו שתי בקשות.

שגית אפיק: לבקשה השלישית הסכמתם בל אני בכל זאת רציתי להיות לארג'ית אתכם ולומר אותה כבקשה, ששר האוצר ידווח - בדומה למה שעשינו בנקודות הזיכוי בפעם הקודמת.

שגית אפיק: אתם מביאים כאן הגדלת מענק מס הכנסה שלילי כהוראת שעה.

שגית אפיק: זה מאוד בעייתי.

שגית אפיק: אתם מביאים את זה אך ורק לשנת 2019 וזו מתנה יפה למי שזכאי למענק מס הכנסה שלילי, אבל מבחינת שיטת החקיקה היה נכון שתביאו את זה כהוראת קבע.

שגית אפיק: הסברתם את זה בשיקולים תקציביים והוועדה קיבלה את השיקולים האלה, אבל בדומה למה שעשינו בשנה שעברה ביחס לנקודות זיכוי, הוראת שעה, הוועדה ביקשה שיהיה כאן דיווח 90 ימים לפני הנחת חוק התקציב לשנת הכספים 2020 על תכניותיכם ביחס להפיכת העניין הזה להוראת קבע.

שגית אפיק: זו הוראה שנמצאת לכם בעמוד 5.

שגית אפיק: ראיתם את הנוסח ואתם מכירים אותו.

אורי שיינין: אני לא זוכר שהסכמנו לדבר הזה.

אורי שיינין: בכל אופן, לגבי קרובי נפטר כמו שאמרנו בדיון הראשון בוועדה, אנחנו נדון על זה בחיוב.

אורי שיינין: זו גם הייתה עמדתנו לגבי הצעת החוק שעלתה לוועדת שרים לענייני חקיקה והעברנו אותה טרומית.

אורי שיינין: אנחנו כן נסכים להכניס אותה לנוסח החוק.

אורי שיינין: לגבי הבקשה השנייה.

אורי שיינין: עשינו בדיקה גם מהותית וגם תקציבית.

אורי שיינין: האירוע הזה, העלות התקציבית שלו היא 40 מיליון שקלים.

אורי שיינין: זה לא מתוקצב.

אורי שיינין: אין לנו את התקציב לנושא הזה.

אורי שיינין: מבחינה מהותית, המנגנון הקיים היום בכוונה בא ואמר מצד אחד אני כן מאפשר הכנסות מסוימות לפנסיה לתת ולא להחשיב אותן, או להחשיב אותן באופן חלקי בתוך המנגנון.

אורי שיינין: זה לא דיסריגרד מלא כמו שמוצע ובטח לא בשיעורים שהוצעו על ידי הוועדה.

אורי שיינין: מכיוון שבסופו של דבר פנסיה היא הכנסה שנובעת מעבודה, אנחנו סבורים שיש לשמור על המנגנון.

משה גפני: לגבי הדיווח לוועדה?

משה גפני: הנושא השלישי עליו דיברה שגית.

משה גפני: זה היה בוועדה הקודמת והסכמתם.

משה גפני: הטענה הייתה, כפי שהיא אמרה, שזאת צריכה להיות הוראת קבע ולא הוראת מעבר.

שגית אפיק: הסכמתם לזה.

שגית אפיק: היה על זה דיון כאן בוועדה במסגרת מענק מס הכנסה שלילי ואנחנו אמרנו שנכניס הוראה דומה.

קריאה: במועדים שכתובים כאן, אנחנו לא יודעים.

משה גפני: מה אתם יודעים?

שגית אפיק: עד 30 ביוני 2019, 90 ימים לפני הנחת חוק תקציב לשנת הכספים 2020.

שגית אפיק: אתם לא יודעים לתת את התשובה?

אורי שיינין: כשאתה בא ונותן מענק עבודה, הרציונל שלך הוא שאתה בא ואומר לאנשים שאם תעבדו, תקבלו גם מענק.

אורי שיינין: אם אני עכשיו אבוא ואומר בשנת 2019 שדעו לכם, אם עבדתם, יכול להיות שאני הולך להמשיך את התכנית שתקבלו גם על 2019.

משה גפני: על מה אתה משיב עכשיו?

שגית אפיק: זה לא נכון מה שאתה אומר.

שגית אפיק: אתה כרגע נותן ל-2019 בלבד.

שגית אפיק: כל השאלה היא האם זאת תהיה מתנה.

אורי שיינין: אתם מבקשים לקיים דיון האם יחול מ-2020.

שגית אפיק: כן.

אורי שיינין: זאת לא הוראת קבע.

אורי שיינין: 2019 זה לא רלוונטי.

דוד אמסלם: היום אתם מביאים את זה לשנה.

דוד אמסלם: לדעתי סוגיה כזאת לא מביאים לשנה.

שגית אפיק: נכון.

משה גפני: נכון.

משה גפני: דובר על כך שתהיה הוראת קבע.

דוד אמסלם: אתה מכניס אותו לתהליך.

דוד אמסלם: דרך אגב, תמיד אתה יכול לעשות את התהליך הזה.

דוד אמסלם: אתה אומר לבן אדם, תקשיב, אני מייצר לך אינסנטיב עכשיו כדי לצאת לעבודה, לא לשנה אלא בכלל בחיים.

דוד אמסלם: אם זאת הוראת שעה לשעה, דבר שלא עושים אבל לא משנה, הוא אומר לך שלפני השנה הבאה, כשיבוא שר האוצר לוועדה או מישהו מטעמו ויסביר לה מה הוא רוצה לעשות בשנת 2020, לדעתי כמו שאתה תייצר יותר יציבות, כך אתה מייצר גם לאנשים יותר אינסנטיב להמשיך.

דוד אמסלם: הרי זה תומך.

דוד אמסלם: זה בהיגיון.

אורי שיינין: אני מסכים אתך במאה אחוזים על אותו הגיון.

אורי שיינין: אם אני מגיע באמצע 2019, כי רק אז אני יודע פחות או יותר מה התחזיות שלי, או סוף 2019, הבן אדם כבר קיבל את ההחלטה על 2019.

אורי שיינין: המענק ב-2019 הוא על 2018.

אורי שיינין: אתה הודעת לו שמי שעבד ב-2018 הולך לקבל מענק מוגדל.

אורי שיינין: מתי הוא מקבל את זה תקציבית?

אורי שיינין: ב-2019.

דוד אמסלם: עכשיו אני אלך לשיטתך.

דוד אמסלם: הוא עובד ב-2019.

דוד אמסלם: הוא משוכנע שהוא נמצא במענק.

דוד אמסלם: הוא אומר שהוא מקבל ב-2019 עבור 2018.

מיקי רוזנטל: כשהוא מגיע ל-2019, הוא באי ודאות.

דוד אמסלם: הוא ממשיך לעבוד.

מיקי רוזנטל: הוא אומר לך שהוא באי ודאות.

שגית אפיק: הוא לא יודע את סכום המענק שלו.

דוד אמסלם: הוא ממשיך לעבוד.

דוד אמסלם: הוא לקח בחשבון שיש לו מענק כי אחרת אולי לא משתלם לו לעבוד.

דוד אמסלם: פתאום נגיד באמצע 2019 אומרים לו, סליחה, ב-2020, אתה לא מקבל ל-2019 וסתם עבדת.

דוד אמסלם: כשאתה מוציא מישהו מתל אביב לירושלים, אתה לא עוצר אותו באמצע הדרך כי הוא לא יודע מה קורה.

בצלאל סמוטריץ': אתה חושב שהוא יעזוב את העבודה?

דוד אמסלם: לא.

אורי שיינין: אתה אומר לו בסוף 2019 שיכול להיות שאני ממשיך את זה ב-2020.

דוד אמסלם: משהו בשיטה לא בסדר.

דוד אמסלם: אנחנו רוצים לתמוך בבן אדם שיצא לעבודה עכשיו.

דוד אמסלם: לא אמרנו לו ב-2018 שיצא בתחילת השנה ואם תעבוד עד סוף השנה, תקבל.

דוד אמסלם: זה שכבר עבד, מקבל.

אורי שיינין: לא.

אורי שיינין: זה שהולך לעבוד עכשיו.

אורי שיינין: השנה.

דוד אמסלם: כידוע לך, התחלנו את השנה.

דוד אמסלם: אנחנו כבר בשליש של השנה.

דוד אמסלם: ההוא אפילו עוד לא יודע.

דוד אמסלם: כשדאתה נכנס בתהליכים מהסוג הזה, אלה תהליכים מקרו ארוכי טווח.

קריאה: זה לא משהו מיידי.

דוד אמסלם: אני מציע לך להגיד שזה התהליך שמדינת ישראל הולכת אליו.

דוד אמסלם: זה תהליך שאנחנו הולכים אליו.

דוד אמסלם: עזוב, אל תגביל אותו בזמן.

דוד אמסלם: אתה תמיד יכול לעצור אותו.

דוד אמסלם: אתה יכול לבוא ולומר שבשנת 2019 אתה תשלם.

דוד אמסלם: דרך אגב, אתה יכול לתת את זה גם מראש ולא רטרואקטיבית.

דוד אמסלם: אתה יכול לומר לו שבסוף השנה הוא מקבל.

דוד אמסלם: לכן אני אומר שאתה צריך לקחת חשיפה.

דוד אמסלם: מדובר באנשים שעובדים.

דוד אמסלם: ברגע שהוא התחיל לעבוד, אתה לא יכול עכשיו לעצור לו את זה.

שגית אפיק: אני אקריא את הנוסח בעמוד 5: שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת עד יום 30 ביוני 2019 או עד 90 ימים לפני הנחת חוק התקציב לשנת הכספים 2020, לפי המוקדם, על מספר הזכאים למענק לפי הוראות חוק מענק עבודה כנוסחן בסעיף 7 לחוק זה – כלומר, על המענק המוגדל – ועל האופן שבו מושגות תכליות המענק הניתן לפי החוק האמור, בין היתר לשם בחינת קביעת הוראת השעה כהוראה קבועה.

שגית אפיק: זה כתוב מאוד רך.

שגית אפיק: אגב, עשינו דבר דומה לגבי נקודות הזיכוי היו הוראת שעה וזה היה מהלך שהחליטו להפוך אותו להוראת קבע.

שגית אפיק: אותו הדבר כאן וזאת הוראה כאילו מרוככת יותר כיוון שהבנתי את הקושי וניסחתי את זה מרוכך.

שגית אפיק: היה סעיף הרבה יותר קשיח.

רועי פולקמן: יש כוונה לעשות את זה הוראת קבע בכפוף לבדיקה.

רועי פולקמן: זה לא מחייב.

שגית אפיק: זאת בחינה.

משה גפני: אנחנו עוברים לנושא של רשות שדות התעופה.