הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 158, 2018-03-05 12:00

רחל עזריה: צהריים טובים.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת החוק מהתכנית הכלכלית לשנת 2019, פרק ב', בנקאות, תיקון חוק הבנקאות שירותי לקוח, הסרת חסמים במעבר לקוח מבנק אחד למשנהו.

רחל עזריה: עשינו עבודה מאוד משמעותית עם בנק ישראל ואני חייבת לשבח אתכם על המאמץ ועל הנכונות.

רחל עזריה: אני מבקשת שתציגו את הסיכומים שהגענו אליהם.

רחל עזריה: את רוצה להציג או שבנק ישראל?

<מרב תורג'מן: אני אזכיר את ההוראה שעיקר הדיון הקודם התמקד בה והוא עניין סוגי החשבונות שאין פגיעה במסגרת החוק.

<מרב תורג'מן: בעניין הזה הוחלט שמשאירים את זה כך, שהנגיד יקבע בכללים את סוגי החשבונות שההוראה שסעיף קטן (א) תחול לגביהם, לא קבע הנגיד את רשימת החשבונות עד ליום התחילה תחול ההוראה לגבי כל סוגי החשבונות.

רחל עזריה: בעצם שינינו את הדיפולט, אבל בדרך שמאפשרת בכל זאת להגדיר את מה כן.

<עמיהוד שמלצר: פה אנחנו - - - זה לאו דווקא על יום התחילה.

<עמיהוד שמלצר: אנחנו אומרים שכל עוד לא קבע הנגיד ואם הוא קבע - - -

רחל עזריה: ואם הוא קבע יום אחרי אז זה קובע מה לא.

<מרב תורג'מן: כן, עד ליום התחילה.

חיים ילין: מה אם הוא בדיוק יצא לחוץ לארץ, לחופש.

רחל עזריה: יש לו שלוש שנים בעוד שנה.

רחל עזריה: הם יכולים להסתדר.

חיים ילין: זו הבעיה, כשאני ביקשתי שלוש שנים.

חיים ילין: זו בדיוק הבעיה, יש המון זמן.

רחל עזריה: תיכף ניתן לך להתייחס.

<מרב תורג'מן: בנוסף יושבת ראש הוועדה ונציגי בנק ישראל ומשרד האוצר הגיעו להסכמה לבצע פיקוח פרלמנטרי בשני עניינים, האחד הוא לגבי שינוי השיעור של מהו בנק בעל היקף פעילות קטן, כך שהשינוי ייעשה בהסמכת הנגיד, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה ודחיות הכניסה לתוקף של הפרק, גם כן שתי הדחיות יהיו בפיקוח פרלמנטרי.

<מרב תורג'מן: בנוסף לבקשת בנק ישראל יושבת ראש הוועדה הסכימה לדחות את תחילת תוקף ההוראה לעניין העיצומים הכספיים, כך שהיא לא תיכנס לתוקף מיד עם התחילה בתוך שלוש שנים, אלא בתוך ארבע שנים.

<מרב תורג'מן: היה והתחילה תידחה לארבע שנים אז שניהם ייכנסו לתוקף במקביל.

<מרב תורג'מן: זה לגבי העיצומים.

<מרב תורג'מן: ישנן מספר הבהרות שאני מציעה שנקריא אותן תוך כדי הקראת סעיפי העיצומים הכספיים.

<מרב תורג'מן: מדובר למעשה בהבהרות ואני חושבת שאלה הסיכומים.

רחל עזריה: אלה הסיכומים.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת חיים ילין.

חיים ילין: יש לי הרבה מאוד הסתייגויות, אבל אני קודם כל רוצה להסביר את העיקרון ומה מנחה בצד הניהולי ולאחר מכן לתרגם את זה לצד המשפטי.

חיים ילין: אנחנו לא יכולים לנתק את החוק הזה מכל החוקים או שלושת הפרקים שאנחנו העברנו בכנסת ישראל שמתבססים על דוח שטרום.

חיים ילין: למה אני אומר את זה?

חיים ילין: כי המטרה שלנו שכמה שיותר בנקים קטנים ואגודות ותאגידים בנקיים יקומו.

חיים ילין: אם אנחנו רוצים שהם יגדלו אז אנחנו צריכים לתת מה שנקרא לא רק הגנת ינוקא, כמו שעשינו אז, אלא להגיד שכולם יכולים לקלוט לקוחות מכל הבנקים, בלי קשר כרגע לאחוזי החזקה.

חיים ילין: שימו לב למה שאני אומר.

חיים ילין: אני עכשיו פתחתי בנק, רוצה לקלוט לקוחות חדשים מכל בנק, אז אני רשאי לקלוט ועכשיו בא הצד השני.

חיים ילין: הצד השני בא ואומר 'אוקיי, אבל הלקוחות שבאים אליי לא יכולים לעזוב אותי עד ש-', ופה בא הסיפור.

חיים ילין: בחוק זה לא כתוב בצורה כזאת, בחוק אתם אומרים עד 5% והם יכולים לשחק את המשחק מ-5% ומעלה.

חיים ילין: אני בא ואומר לא, לקליטה כולם יכולים לקלוט, כולם, לא חשוב כמה אחוזי החזקה מחזיקים, אחרת אין סיכוי, כל הבנקים הקטנים לא יקלטו כלום.

חיים ילין: אם אתה מכריח את הבנקים הקטנים גם לקלוט וגם לתת אז אנחנו בבעיה קשה מאוד.

חיים ילין: זאת הפשרה הניהולית שאני מנסה להעביר אותה משפטית.

חיים ילין: זאת אומרת אני מוכן להתפשר על ה-5% שאתם אומרים, בתנאי אחד, שכל הקטנים יכולים לקלוט ואז הלקוח הוא שבוי עד 5%, מ-5% הוא לא שבוי.

חיים ילין: זה בא מאותו קונטקסט שהחוק הזה צריך להיות מחובר לאמירה ניהולית ערכית שכבר חוקקנו, אתה לא יכול לנתק, אחרת תהיה תחרות בין הבנקים הגדולים והבינוניים ותו לא, וזהו, בזה הסתיים.

חיים ילין: אם אתם מסכימים אז אפשר לנסח את זה משפטית.

חיים ילין: אם אתם לא מסכימים לזה, אז כל החוקים שאתם באתם וקבעתם אותם, יחד איתנו, והצבענו עליהם, בעצם אין להם שום סיכוי בכלל לשרוד.

חיים ילין: זה העקרוני.

חיים ילין: כולכם בלחץ, אני ממש מודאג, אני רואה את הפנים שלכם.

<עמיהוד שמלצר: לא, זה בסדר.

<עמיהוד שמלצר: אז קודם כל באמת ברמה העקרונית, זה מתקשר לחקיקה הקודמת, אכן אנחנו מעוניינים לקדם את החוק ולקדם בנקים חדשים, אבל פה נשאלת השאלה במקרה הזה, אז אנחנו אמנם מאפשרים לבנק הקטן לקלוט לקוחות, אבל מה בראי הלקוחות?

<עמיהוד שמלצר: האם אנחנו בעצם לא כובלים אותם?

<עמיהוד שמלצר: מחר לקוח לא יהיה מרוצה מהשירות, הרי זו המטרה, המטרה היא לשפר את השירות, להוזיל עלויות, השאלה אם אנחנו לא נכבול את הלקוחות בצורה הזו.

חיים ילין: אתה צודק, אני גם חשבתי על זה, מה אתה עושה עם לקוחות בנק ירושלים?

<עמיהוד שמלצר: באיזה מובן?

חיים ילין: אתה אומר שכל הבנקים הקטנים האלה, הם לא יכולים לקלוט, הם לא יכולים לצמוח.

חיים ילין: לפי התפיסה הזו הם לא יכולים.

<חן פליישר: אולי אני אסביר רגע - - -

רחל עזריה: רגע, תסיים את הדברים ואז - - -

חיים ילין: לא, אני רוצה הבהרה.

רחל עזריה: שם מלא לפרוטוקול.

<חן פליישר: חן פליישר, בנק ישראל.

<חן פליישר: הסעיף כמו שהוא מנוסח כרגע אומר שיש סמכות, אם בנק קטן או דיגיטלי פונה ומבקש לקבל פטור אז אפשר לשקול את הבקשה שלו, אבל באופן כללי החוק חל על כל הבנקים לא משנה, גם קטנים, גם בינוניים, גם גדולים, הוא חל.

<חן פליישר: אם בנק קטן רוצה לצאת והוא עומד בתנאים שנקבעו בחוק והגורמים המוסמכים אישרו לו את זה, אז החוק לא יחול עליו.

<חן פליישר: דרך אגב, זה לא שהוא לא יחול עליו, יכול להיות שייתנו לו ארכה להתארגנות.

<חן פליישר: זה גם פתרון שנמצא בסעיף כמו שהוא מנוסח.

חיים ילין: לא, תסבירי לי עוד פעם, בבקשה.

חיים ילין: אני פתחתי אגודת אשראי, תאגיד בנקאי, כי אתם מתייחסים רק לבנקים ואני בהסתייגויות שלי מתייחס גם לתאגיד בנקאי.

<חן פליישר: גם לאגודת אשראי או גם - - -

חיים ילין: כן, ברור.

חיים ילין: כל - - -

<חן פליישר: אגודת אשראי היא לא תאגיד בנקאי.

חיים ילין: לא, אבל אגודת אשראי ותאגיד בנקאי, כאילו הכי רחב שיש.

חיים ילין: רוצים תחרות אז תחרות.

<חן פליישר: אוקיי, זו הסתייגות אחרת.

<חן פליישר: אז אני אדבר על הנוסח כמו שהוא עכשיו, שהוא עוסק בבנקים ואני אסביר מה הסעיף אומר ואחר כל אפשר לדבר על ההסתייגות האחרת.

<חן פליישר: אני לא חושבת שבהכרח הן כרוכות.

<חן פליישר: מה שהסעיף כרגע אומר זה שבעיקרון ביום התחילה של החוק חוק זה חל על כל הבנקים, אין הבחנה.

<חן פליישר: מה שכן ניתן, ניתנה סמכות שאם בנק קטן, שעומד בהגדרה של קטן, או בנק דיגיטלי שעומד בהגדרה הזו, פונה ומבקש שיפטרו אותו מהתחולה של החוק אז יש סמכות שהיא גם, זה צריך להיות בהסכמה והוא צריך לעמוד ברציונלים שכתובים שם, אז יש אפשרות לפטור אותו או לחילופין להאריך לו את תקופת ההיערכות לתחילה.

<חן פליישר: אלה שתי חלופות, לא חייבים לפטור, אפשר פשוט לתת לו עוד שנתיים להתארגנות אם זה יכול לעזור.

<חן פליישר: זאת אומרת שבעיקרון זה כן חל ולכן הבנקים הקטנים אמורים להשתתף בפעילות הזאת, זה חלק מהרעיון.

<חן פליישר: רק אם יהיו בעיות שמצדיקות - - -

<דודי בבלי: אני מבין את הנקודה, אתה מדבר על - - - אנחנו אומרים בעצם יכול להיות במשחק או לא במשחק, אתה אומר רגע, אם הוא במשחק בוא נאפשר משהו חד כיווני.

חיים ילין: נכון, בדיוק.

חיים ילין: כי אנחנו עשינו את זה כהגנת ינוקא ואני אומר, אוקיי, מצד אחד אנחנו רוצים שהם יצמחו, בוא נקבע עד איפה אנחנו עוזרים להם לצמוח, לא בפרק זמן כמו שעשינו בחוקים, חמש שנים, אלא עד אחוזים מסוימים הוא יכול לקלוט בלי לתת.

<דודי בבלי: לעניין הצמיחה, למשל זה אחד השיקולים שאנחנו יכולים לפטור, אבל זה לפטור באופן מוחלט, כלומר לא משהו חד כיווני.

<דודי בבלי: אם בנק קטן עלול להיפגע מעצם הכניסה למהלך הזה, משיקולי תחרות למשל, אז אנחנו נשקול אפשרות לפטור אותו, אבל זה מכל המהלך, לא כיוון אחד.

חיים ילין: בוא נשים את הדברים על השולחן.

חיים ילין: בסופו של דבר הבנקים הגדולים, וכבר היינו בדיונים האלה, יכולים להוריד עלויות ומחירים ולהיות מאוד אטרקטיביים לתקופה מאוד ארוכה ולדלג על כמות או על רמת רווחים ולהרוג את כל הקטנים.

חיים ילין: חבר'ה, הם יכולים לעשות את זה, אין שום בעיה.

חיים ילין: אני מנסה להגן על הקטנים בשביל שיהיה להם את הכוח בסופו של דבר להיכנס מהגן לכיתה א'.

חיים ילין: על זה אנחנו מדברים.

<כפיר בטט: אנחנו סבורים שבאמת אם תהיה החלטה כזו או אחרת לפטור או לדחות לבנק קטן, זה משהו ספציפי, זה יהיה פר בקשה ספציפית, אבל באופן כללי אנחנו לא חושבים ש - - - זאת אומרת יכול להיות גם לקוח של בנק קטן שהוא קיבל ריבית אוברדרפט מאוד מאוד גבוהה, סתם אני זורק, והוא רוצה לעבור לבנק אחר וגם עליו אנחנו רוצים להקל, אנחנו לא רוצים בסופו של דבר להשאיר את הלקוחות של הבנקים הקטנים שבויים במידה כזו או אחרת אצל הבנקים שלהם.

חיים ילין: לא, אין לזה היגיון, מה שאתה אומר.

<כפיר בטט: המטרה שלנו בפני עצמה היא לא שינוי נתח השוק או משהו כזה, המטרה שלנו היא רווחה של הלקוח.

חיים ילין: לא, החוק הזה הוא חלק מרפורמה בנקאית שאנחנו התחלנו אותה.

חיים ילין: כמו שבאים ואומרים, אנחנו רוצים שתהיה עוד תחרות ושתהיה ניידות בין הבנקים, זאת אומרת שבנקים אטרקטיביים שרוצים לקלוט יוכלו לקלוט.

חיים ילין: יש לזה ערך כלכלי, יש לזה ערך של החופש של אותו לקוח.

חיים ילין: אני בא ואומר, אם קלטת 100 לקוחות ולמחרת הם הולכים אנחנו נמצאים בבעיה, לכן הוא יתמוטט, אנחנו לא נותנים לו את האפשרות לצמוח.

<כפיר בטט: אבל המטרה שלנו בפני עצמה היא לא שיהיו כמה שיותר בנקים, המטרה שלנו בסופו של דבר שללקוח יהיו מחירים טובים ושירותים טובים.

חיים ילין: אני איתך.

חיים ילין: זה התחלנו, זה לבוא כבר - - - אנחנו קבענו שהורדת המחירים והתחרות היא זאת שתוריד את זה, לא שום דבר אחר.

חיים ילין: אנחנו לא במשטר קומוניסטי עכשיו שבאים ואומרים 'עד לפה, זהו, גמרנו'.

חיים ילין: נגמר העידן הזה, העידן הזה של התחרות בא ואומר מבחינתי שיהיו עוד חמישה, שישה, שבעה בנקים קטנים ובינוניים והם בעלויות מאוד נמוכות יוכלו לקחת לקוחות אטרקטיביים מבנקים גדולים.

רחל עזריה: חיים, זה העניין של הבנקים.

חיים ילין: זו המהות.

חיים ילין: לא, זו המהות של החוק.

רחל עזריה: אוקיי, יש עוד משהו שמבחינתך - - -

חיים ילין: לא, קודם כל אני רוצה לפתור את זה, כי אם אני פותר את זה אז אני פותר הרבה מאוד בעיות.

רחל עזריה: בוא נעבור הלאה, נשאיר את זה.

רחל עזריה: עדיף לעבור על כל הדברים.

רחל עזריה: תמשיך מה הדברים האחרים, נשאיר את זה ב'צריך עיון'.

חיים ילין: רחל, יש את כל ההסתייגויות האלה, 60 ומשהו הסתייגויות.

חיים ילין: אני אקריא אותן, יש בתוכן הסתייגויות עקרוניות.

<קריאה: יש לנו הצעה לנוסח.

<טל הראל: בעצם להיענות לבקשה שלך בדרך כלשהי.

חיים ילין: רחל המנהלת, לא אני.

<טל הראל: יש אפשרות, כדי שבכל מקרה תהיה לנו את הגמישות לבחור באופציה כזאת, להוסיף בסעיף שמדבר על - - -

חיים ילין: תכווני אותי למספר הסעיף.

<טל הראל: אני קודם כל אגיד את העיקרון ואז אני אכוון לסעיף.

חיים ילין: הנה הוא פה, מצאתי.

<טל הראל: 5ב1(ג).

<טל הראל: שתהיה אפשרות לקבוע, כמו שאמרנו, גם שזה לא יחול עליו, או שתהיה אפשרות להאריך את התקופה או שתהיה אפשרות להחיל את המתווה הזה באופן חלקי בהתאם לתנאים שייקבעו, ואז במידה שנחשוב ויתקיימו הנסיבות לאפשר את החד כיווני הזה אז החוק יאפשר את זה.

<טל הראל: כלומר תהיה לנו את הסמכות, באישור הוועדה כמובן הדברים האלה, ואז זה נותן את הגמישות.

<מרב תורג'מן: לא, זה לא באישור הוועדה.

<טל הראל: סליחה, השיעור באישור הוועדה.

רחל עזריה: זה אותו נושא שדיברנו עליו שצריך לתאר בעצם - - -

חיים ילין: לא, זה לא דיון פרטני עכשיו על בנק שעכשיו העלה.

<מרב תורג'מן: אני לא מסכימה.

<מרב תורג'מן: בדיוק, זה לא דיון פרטני כמו שאתם הסברתם - - -

חיים ילין: זה עניין רוחבי, בגלל זה אני לא רציתי את זה.

רחל עזריה: אז בואי תסבירי.

<מרב תורג'מן: לפי מיטב הבנתי חבר הכנסת ילין מדבר על החרגה כמו למשל הגנת ינוקא על בנק מסוים.

חיים ילין: חד כיוונית.

<מרב תורג'מן: חד כיוונית, שבמקרה שמתקיימות נסיבות מסוימות הוא יהיה רשאי רק לקלוט ולא להעביר מידע.

<כפיר בטט: אבל ספציפית, לא באופן רוחבי.

<מרב תורג'מן: לא ספציפית, הוא מדבר על באופן - - -

<כפיר בטט: הבנתי, אבל כל ההוראה הזאת מדברת באופן ספציפי.

<מרב תורג'מן: אנחנו לא מדברים על החרגה ספציפית.

<מרב תורג'מן: (ג), אני מבינה שהוא מדבר על החרגה ספציפית, בזה התנגדתם לאישור ועדת הכלכלה.

<מרב תורג'מן: עכשיו, כשמדובר על קביעת עקרונות לצורך הגנת ינוקא, למה שמתכוון חבר הכנסת ילין, ברמת העקרונות צריך להיות - - -

<כפיר בטט: אז אני אחדד רק מה ההצעה.

<טל הראל: אז - - - שהכוונה הייתה לבנק ספציפי.

<כפיר בטט: ההצעה הייתה שיש את האפשרות לפטור ולדחות את המועד לבנק ספציפי, זה מה שיש עכשיו בחוק.

<כפיר בטט: לפי הצעת חבר הכנסת ילין ההצעה שלנו זה להגיד לפטור, לדחות או להחיל בחלקו כדי לאפשר למשל את מה שאמרת, את הגמישות החד כיוונית.

חיים ילין: לא, אתה לא יכול - - -

<מרב תורג'מן: זה לא יכול - - -

חיים ילין: מרחתם אותי מספיק בחוקים הקודמים בשביל שזה לא יתקיים ועכשיו אומרים שהניסוח הוא כל כך מדויק שאי אפשר לעשות אותו.

חיים ילין: עזבו, חבר'ה, בואו תהיו אמיצים ותשימו את הדברים כמו שהם.

<טל הראל: אנחנו מסתכלים, כמו שצוין פה, מנקודת ראות הלקוח.

<טל הראל: תיקח לדוגמה מקרה שאתה לא מרוצה מבנק מסוים ואתה עובר לבנק חדש, עברת בקליק, היית בבנק החדש במשך חודש ואתה לא מרוצה, אתה רוצה לחזור לבנק הישן ואז אומרים לך 'לא, חכה, עכשיו אתה לא יכול לעבור בקליק, אתה צריך לעבור את כל התהליך הידני'.

<טל הראל: יש בזה גם מבחינת ראות הלקוח איזה שהיא בעייתיות להגיד שזה רק חד כיווני.

<טל הראל: זה הקושי שלנו.

<טל הראל: אנחנו מסתכלים על זה מנקודת ראות הלקוח.

<טל הראל: לכן באופן גורף להגיד שאנחנו נאפשר את זה בכל מקרה, אנחנו לא יכולים להגיד את זה כאן.

חיים ילין: בסדר, לשם אני הולך.

<דודי בבלי: בוא נחשוב, לאן אנחנו נלך מפה?

<דודי בבלי: יכול להיות סוגי פעילות מסוימים שנרגיש שזה לא פוגע בלקוח ואז - - - כי מה שחשוב פה באמת - - -

חיים ילין: חבר'ה, בואו נעשה - - -

רחל עזריה: רגע, סליחה - - -

חיים ילין: אני חייב להגיד פה משהו.

חיים ילין: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהלקוח לא יודע לעשות את העבודה, שהלקוח הוא אהבל, שהוא עובר בקליק ועכשיו הוא לא יכול לצאת, הוא נכנס לכלא.

חיים ילין: חבר'ה, זה לא ככה, אנחנו יודעים שהלקוח היום מתוחכם מאוד, הלקוח יודע לקרוא, הלקוח יודע להיכנס ולעשות את העבודה ואתם צריכים לאפשר לו לעשות את הדבר הזה.

חיים ילין: מצד שני, אם אנחנו רוצים את התחרות בשביל שאותו לקוח ייהנה ממנה, אתה חייב לתת לבנקים הקטנים שסתום חד כיווני.

חיים ילין: זו דעתי.

רחל עזריה: מה הבעיה שלכם עם פיקוח פרלמנטרי בשלב הזה?

<טל הראל: על איזה חלק?

<טל הראל: איפה בדיוק הפיקוח?

<טל הראל: אני רוצה לחדד באיזה חלק הפיקוח הפרלמנטרי נכנס פה.

רחל עזריה: באיזה חלק הפיקוח הפרלמנטרי?

<מרב תורג'מן: קביעת העקרונות, איך יחילו את זה.

<מרב תורג'מן: מרגע שהנגיד, הנגידה, לצורך העניין, החריגה בנק מסוים אז קביעת העקרונות על מה יחול עליהם תיקבע בפיקוח פרלמנטרי.

<מרב תורג'מן: זאת אומרת זו החלטה רוחבית, זה עקרונות מה מתוך ההוראה יחול לגביהם.

<טל הראל: אם היא מחריגה רק לעניין מתן ארכה, זאת אומרת היא נותנת להם - - -

<מרב תורג'מן: אז באותה ארכה, לפי בקשת חבר כנסת ילין, הוא יהיה רשאי לקבל מידע ולא להעביר את המידע.

<טל הראל: אז האישור זה לא לעניין מתן הארכה, האישור זה ל - - -

<מרב תורג'מן: לא לעניין מתן הארכה, אלא לעניין קביעת העקרונות מה יחול לגביהם.

<טל הראל: תני לנו, בבקשה, כמה דקות, בסדר?

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: תמשיך אתה.

חיים ילין: אני יורד מ-3, בהסתייגויות.

חיים ילין: לפי מה שאת הקראת, אז אני גם חייב להתאים את ההסתייגויות שלי.

חיים ילין: אני אתחיל ב-1, סעיף קטן, לאחר המילים 'לבנק אחר' יבוא 'או לכל תאגיד בנקאי אחר'.

חיים ילין: זאת אומרת אני לא מסתפק בבנק, סלאש, אגודת אשראי גם.

<מרב תורג'מן: אתה רוצה להוסיף גם את המונח אגודת אשראי?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: לקחנו את אגודת אשראי ועשינו מזה, צריך רישיון, צריך את כל הבסיס, אבל רק כשאגודת אשראי עוברת את המיליארד והיא בעצם הופכת להיות בנק זה חל עליה?

<מרב תורג'מן: אהה.

חיים ילין: אוקיי, הבנתי.

חיים ילין: אז כל תאגיד בנקאי אחר.

<מרב תורג'מן: תאגיד בנקאי אחר.

<מרב תורג'מן: זכותו להציע שזה יחול על כל תאגיד בנקאי אחר.

<מרב תורג'מן: אני אסביר, ברשותך.

<מרב תורג'מן: במקום 'בנק' יבוא 'תאגיד בנקאי'.

<מרב תורג'מן: בחוק הבנקאות (רישוי) בסעיף 5ב1, בסעיף קטן (א), בכל מקום במקום 'בנק' יבוא 'תאגיד בנקאי'.

<חן פליישר: אבל זה מכניס קבוצה רחבה שהיא - - -

<כפיר בטט: זה מס"ב למשל, זה חברות שזה לא רלוונטי להן.

חיים ילין: תשימו בנק ו/או תאגיד בנקאי אחר והכוונה היא שתאגיד בנקאי אחר, שהוא לא בנק עכשיו בהגדרות שלכם, הוא גם יכול לקבל.

<כפיר בטט: הכוונה שלך זה אגודת אשראי, ברגע שהיא עוברת את הרף?

חיים ילין: לא, זה גם, בין היתר, אבל קיבלתי תשובה שמרגע שאגודת אשראי הופכת להיות - - -

<קריאה: לא, אני לא בנוסח, אני ניסיתי להבין מה המהות שאתה רוצה כדי שנוכל לבדוק את זה.

חיים ילין: אני רוצה לפתוח את כולם, זאת אומרת כמה שיותר, גם כרטיסי אשראי שהם תאגיד בנקאי, שהם יכולים להיכנס לתחרות הזאת ולקלוט.

חיים ילין: בדיוק את זה.

<טל הראל: צריך להבין, להקים את המערכת עולה המון המון כסף.

<טל הראל: אבל הם לא רוצים בזה, החוק הזה מחיל את זה אוטומטית עליהם.

חיים ילין: אני מבקש להחיל לכל מי שיכול לבצע את המשימה הזאת, לא מעניין אותי עכשיו כמה כסף זה יעלה.

<קריאה: הבנקים משלמים מכיסם על האופרציה הזו.

חיים ילין: ידידי, כשתהיה לך זכות דיבור אתה תדבר, אין לך זכות דיבור.

חיים ילין: אמנם אני לא נבחרתי בפריימריז, אבל זה בקלי קלות אני - - -

<קריאה: נבחרת בבחירה יותר קשה.

חיים ילין: כן, לא חשוב, אבל עדיין, תיבחר ואז תוכל להתפרץ.

<מרב תורג'מן: ההצעה שלו, את יכולה להעלות את זה להצבעה, ככל שזה לא יאושר הוא יכול לבקש את זה כהסתייגות.

חיים ילין: כהסתייגות.

חיים ילין: אני מקריא עכשיו את השינויים ואת ההסתייגויות שאני רוצה.

<מרב תורג'מן: בכל מקום במקום בנק הוא מבקש שיהיה כתוב תאגיד בנקאי.

<קריאה: אנחנו מסבירים שני דברים, אחת, תאגיד בנקאי - - -

<קריאה: יש שחקנים שזה לא יהיה רלוונטי עבורם, זה העניין.

חיים ילין: בסדר, שלא יהיה רלוונטי.

<טל הראל: החוק חל אוטומטית על כולם.

חיים ילין: לא, החוק לא חל - - -

<קריאה: בסדר, את לא רוצה שנענה עכשיו, נענה אחר כך.

חיים ילין: סעיף 2.

חיים ילין: אז זה כבר גם שונה, כי הלכתם במקום 'כן' 'לא'.

חיים ילין: אז זה גם יורד.

חיים ילין: גם יורד 3.

חיים ילין: אז אני אעבוד עם הרשימה של כולם ביחד.

חיים ילין: 3, 2.2 סעיף קטן (א), לאחר המילים 'בהסכמת שר האוצר' יבוא 'ובאישור ועדת הכספים של הכנסת'.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (א), לאחר המילים 'בהסכמת שר האוצר', יבוא 'באישור ועדת הכלכלה של הכנסת'.

חיים ילין: שלום.

חיים ילין: מה קרה שכל האוצר הגיע?

חיים ילין: מעניין, כשיבוא כחלון אולי אני אשקול בכלל להחליף את זה במשהו אחר.

מוסי רז: אני חושב שיש משהו במצע של 'יש עתיד' שאני מסכים לו, שי, שבכל מקום בחוק הישראלי כשכתוב 'באישור שר האוצר', יבוא לאחר מכן 'באישור ועדת הכספים של הכנסת'.

חיים ילין: כן, והכלכלה.

מוסי רז: והכלכלה.

<שי באב"ד: אם הוועדות רוצות להחליף את הרשות המבצעת, להיות גם הרשות המחוקקת וגם הרשות המבצעת, תואיל הרשות המחוקקת לחוקק חוק שיעגן את זה שהרשות המחוקקת היא גם הרשות המבצעת ובא לציון.

חיים ילין: ידידי היקר, תשכנע את חברי הכנסת שנמצאים פה ואין שום בעיה.

<שי באב"ד: אני בקושי מצליח לשכנע אותם לנסות לעבור תקציב, אז בדברים שברומו של עולם?

חיים ילין: אז, בבקשה, זה גדול עליי בכמה רמות.

חיים ילין: חוק הגיוס והתקציב גדול עליי בכמה רמות.

<שי באב"ד: חוק התקציב לא גדול עליך, זה אני בטוח.

חיים ילין: זה גדול עליי.

חיים ילין: זה 400 ומשהו מיליארד שקל.

חיים ילין: תקשיב, אני לא יודע אפילו איך כותבים את המספר הזה.

חיים ילין: 6.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (א), לאחר המילים 'באופן מכוון', יבוא 'ובאופן אחר, אם ביקש זאת הלקוח'.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן, במקום המילים, 'בתוך שבעה ימי עסקים' יבוא 'בתוך חמישה ימי עסקים'.

חיים ילין: 8.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (א) במקום המילים 'בתוך שבעה ימי עסקים' יבוא 'בתוך שלושה ימי עסקים'.

חיים ילין: 9.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן, לאחר המילים 'שעל הפעילות הפיננסית המתנהלת בהם' יבוא 'לא', המילה לא.

חיים ילין: אם יירד אז יירד.

חיים ילין: תתקני, אם זה קיים אז זה יורד, זה כבר שונה.

חיים ילין: 10.

חיים ילין: בסעיף 2.2, בסעיף קטן (ג) לאחר המילים 'הנגיד בהסכמת שר האוצר' יבוא 'ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת'.

חיים ילין: גם זה יורד אם זה נרשם.

<מרב תורג'מן: אז סוגיית הפעילות הפיננסית, על מה כתבתם 2.2 (א)?

מוסי רז: אחרי זה גם לי יש הסתייגויות.

חיים ילין: אני מבטיח לך שאנחנו לא נצביע על ההסתייגויות עד שאת לא מגיעה - - -

רחל עזריה: אתה, אין, נשמה.

חיים ילין: נותן את המילה.

חיים ילין: בקטע הזה אני - - -

רחל עזריה: נשמה דרום אמריקאית.

חיים ילין: לא, אני לא רוצה לעשות מחטף פה.

מוסי רז: יש פה רוב מוחץ לאופוזיציה.

חיים ילין: להמשיך?

רחל עזריה: כן.

חיים ילין: 11.

חיים ילין: בסעיף 2.2, בסעיף קטן (א) לאחר המילים 'הנגיד יקבע', יבוא 'באישור ועדת הכספים של הכנסת'.

חיים ילין: 12.

חיים ילין: בסעיף 2.2 - - - את איתי?

<מרב תורג'מן: אני מנסה להבין איך יש כל כך הרבה 'באישור ועדת הכלכלה' ב-2.2 (א).

<מרב תורג'מן: בסעיף קטן (א).

חיים ילין: כי אני רוצה שיצביעו בסוף - - -

<מרב תורג'מן: כי הכול לחילופין.

חיים ילין: כן, זה לחילופין.

חיים ילין: נכון.

<מרב תורג'מן: זה או או או או.

<מרב תורג'מן: כי יש פה כל כך הרבה הסתייגויות לסעיף קטן (א) - - -

חיים ילין: בסעיף 2.2.

<מרב תורג'מן: 2.2 (א), התכוונתם ל-5ב1(א) המוצע?

<קריאה: כן.

<קריאה: זה גם על המועד.

מוסי רז: אתה קורא את זה ואחרי זה - - -

<מרב תורג'מן: כן, הוא מקריא את ההסתייגויות שלו לפני הוועדה, את ההצעות שלו לתיקון והוועדה צריכה להצביע על ה - - -

חיים ילין: 13.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן, לאחר המילים 'בהסכמת שר האוצר', יבוא 'באישור ועדת הכספים של הכנסת'.

חיים ילין: 14.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ב) לאחר המילים 'בהסכמת שר האוצר' יבוא 'באישור ועדת הכלכלה של הכנסת'.

חיים ילין: 15.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ב) במקום המילים 'הנגיד בהסכמת שר האוצר ייקבע בכללים', יבוא 'שר האוצר יקבע בתקנות'.

<מרב תורג'מן: אדוני מבקש להוריד את הסמכת הנגיד בעניין הזה?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: 16.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ב), במקום המילים 'הנגיד בהסכמת שר האוצר ייקבע בכללים', יבוא 'שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת ייקבע בתקנות'.

חיים ילין: אם זה כלכלה זה - - -

<מרב תורג'מן: לא, יש לך את הכלכלה בהמשך.

<מרב תורג'מן: זה חלופי.

חיים ילין: בגלל זה תבחרי מה שאת רוצה.

<מרב תורג'מן: אני לא בוחרת מה שאני רוצה, אדוני, זה - - -

חיים ילין: לחילופין.

חיים ילין: מה שנוח לך.

חיים ילין: מה שנוח גם למשרד האוצר, אני לא יודע.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן - - - זה דווקא עושה לך עבודה כי אני נותן לשר האוצר קצת יותר סמכויות.

חיים ילין: זה יעלה לך ביוקר מול הנגידה, אבל זה כבר סיפור אחר.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ב) במקום המילים 'הנגיד בהסכמת שר האוצר ייקבע בכללים', יבוא 'שר האוצר באישור ועדת הכלכלה של הכנסת ויקבע את התקנות'.

חיים ילין: 18.

חיים ילין: בסעיף 2.2, קטן, לאחר המילים 'הנגיד בהסכמת שר האוצר' יבוא 'ובאישור ועדת הכספים'.

<קריאה: אבל זה הורדנו, לא, אדוני?

<קריאה: ביקשתם להוריד.

חיים ילין: 18 לא, 20 כן.

חיים ילין: 20 ירד.

חיים ילין: 21.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ג)(1), במקום המילים 'בתום שנתיים' יבוא 'בתום שישה חודשים'.

חיים ילין: 22.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ג)(1), במקום המילים 'בתום שנתיים' יבוא 'בתום שנה', לחילופין כמובן.

<מרב תורג'מן: אתה בעצם מחייב פה את הבנקים הקטנים שהוחרגו לעמוד בהוראות.

<מרב תורג'מן: זאת אומרת זה סותר את ההחרגה.

חיים ילין: בסעיף 2.2 בסעיף קטן (ג), במקום המילים 'בתום שנתיים' יבוא 'בתום 18 חודשים'.

חיים ילין: 24.

חיים ילין: בסעיף 2.2 סעיף קטן (ג)(2), במקום המילים 'בתום שנתיים' יבוא 'בתום שישה חודשים'.

חיים ילין: בסוף אני רוצה שיהיה שלוש שנים, לא ארבע.

<מרב תורג'מן: אז איך זה מתיישב עם זה?

<מרב תורג'מן: אני לא מבינה.

חיים ילין: כי זה שנתיים ועוד חצי שנה ועוד - - -

<מרב תורג'מן: לא, זה לא השנתיים האלה.

<מרב תורג'מן: מה שאתה מבקש כרגע לתקן זה שאם הוא החריג את הבנק, אם הוא החריג בנק בעל היקף פעילות קטן, אז יחולו עליו ההוראות בתום שנתיים מהמועד שבו הוא הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן.

<מרב תורג'מן: עכשיו אתה מבקש לקצר את הזמנים ואם הוא הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן אז בתוך זמן קצר יותר.

<קריאה: אתה עושה הפוך ממה שרצית.

חיים ילין: אנחנו לא התכוונו לזה.

חיים ילין: בוא נראה את הנוסח.

<מרב תורג'מן: אז לחלופין בתום שישה חודשים, לחלופין בתום שנה, 18 חודשים או - - -

חיים ילין: קודם כל אני אסיים את זה, להקריא את כל ההסתייגויות, יש פה עוד חברי כנסת ואז כל אחד והפרשנות.

חיים ילין: אני ממשיך.

חיים ילין: 27, אני מקריא את 27, 28, 29, אבל זה תלוי בכם עכשיו כי בעצם מה שאנחנו קבענו פה, שבמקום 5% כמו פעם קודמת יהיה 8%, 9% ו-10%, אבל מתוך הדיונים שהיו, אם אתם תיתנו את השסתום החד כיווני אני מוכן להוריד את ה-27, 28, 29.

חיים ילין: אז אני מדלג עליהם.

חיים ילין: 30, בסעיף 30, בהגדרה 'בנק בעל היקף פעילות - - -

<מרב תורג'מן: זה הסכימו לזה, אז אפשר להוריד את זה.

חיים ילין: גם 31 יורד, גם 32, 33, 34, 35, 36, 37.

<קריאה: אז מ-27 עד 37 הכול ירד.

חיים ילין: מ-38 עד 48, שאני אדלג ואני לא אקריא כל הסתייגות, אם את תסכימי, בסעיף 4.2 בסעיף קטן (א)(1), במקום המילים '50,000 שקלים', יבוא '80,000'.

<מרב תורג'מן: לחילופין - - -

חיים ילין: לחילופין 90,000, 100,000, 150,000, 200,000 שקל.

חיים ילין: עולה.

<מרב תורג'מן: בסדר, כל זה לחילופין.

חיים ילין: 43.

<מרב תורג'מן: רגע, אני רוצה להבין.

<מרב תורג'מן: בסעיף (4)(2) בסעיף קטן (א)(א1) לאחר המילים 'הבנק הקולט' - - -

חיים ילין: יבוא 'לכל תאגיד בנקאי אחר'.

חיים ילין: זה 43.

חיים ילין: אני חוזר לאותה אמירה שם - - -

<מרב תורג'מן: כן, או בכל אופן אחר.

<מרב תורג'מן: הבנתי, זה ההמשך.

חיים ילין: בדיוק.

חיים ילין: 45, בסעיף (4)(2), בסעיף קטן, במקום המילים 'שבעה ימים עסקים' לחילופין יבוא 'שלושה', 'ארבעה' ו'חמישה'.

חיים ילין: זה אומר 45, 46, 47.

<מרב תורג'מן: אבל אין פה התייחסות למועד.

<מרב תורג'מן: 'בתוך שבעה ימי עסקים לא ביצע', אוקיי, הבנתי.

<מרב תורג'מן: זה חייב להיות בהתאמה להסתייגויות שמדברות על קיצור הימים.

<מרב תורג'מן: זאת אומרת, ככל שזה מתוקן כאן זה בהתאמה יתוקן, כי אלה סעיפים ש - - - על ההוראות.

חיים ילין: אז אני מוכן ללכת איתך, שתהיה התאמה.

<מרב תורג'מן: שוב אני אומרת, אם הסתייגות תתקבל לגבי קיצור הימים להעברת הפעילות גם העיצומים הכספיים יתוקנו בהתאמה.

חיים ילין: אוקיי.

חיים ילין: אז 45, 46, בסדר גמור.

חיים ילין: 48, בסעיף (4)(2) לאחר סעיף (א1) יבוא סעיף (א2), 'רצה המפקח להטיל עיצום כספי על תאגיד בנקאי או תאגיד בנקאי זה, כבר לא הוטלו עליו שלושה עיצומים כספיים כאמור בסעיף (א1) בשנה שחלפה רשאי המפקח להטיל עליו כפל קנס הקבוע בסעיף (א1)'.

חיים ילין: 49.

חיים ילין: בסעיף (4)(2), לאחר סעיף (א1) יבוא סעיף (א2), 'הנגיד ידווח אחת לשנה לשר האוצר או לוועדת הכלכלה של הכנסת על מספר העיצומים הכספיים אשר הוטלו על כל תאגיד בנקאי'.

<מרב תורג'מן: כשאתה מדבר, אדוני, על מספר העיצומים הכספיים על כל תאגיד בנקאי, ממש לפי רשימה, על איזה הפרה?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: סך הכול כל העיצומים שיש.

<מרב תורג'מן: אני חושבת שזה קצת בעייתי לפרסם את העיצומים.

<מרב תורג'מן: אני לא יודעת, אולי אתם תגידו בבנק ישראל, אתם מטילים חובה על הבנקים לפרסם בעצמם על עיצומים כספיים שהוטלו עליהם?

חיים ילין: מי מפרסם את זה?

<דודי בבלי: תיכף אני אשיב.

חיים ילין: מעבר להדלפות לתקשורת מי אחראי על זה?

<דודי בבלי: אני אבדוק בדיוק - - -

חיים ילין: אוקיי.

חיים ילין: סעיף 3, תיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח), תחילה, בסעיף 3(א) ברישא יבוא 'על אף שחוק שטרום אינו מיושם'.

<מרב תורג'מן: זה, אדוני, הסתייגות בדיבור.

חיים ילין: יש לי פה הרבה מה להגיד.

חיים ילין: 51.

חיים ילין: אני מקווה שאני עוזר להרבה מאוד אנשים.

חיים ילין: בסעיף 3(א), במקום המילים 'שלוש שנים' יבוא 'שנה'.

<מרב תורג'מן: אוקיי, זה גם לחלופין, שנה, 18 חודשים או שנתיים.

חיים ילין: בדיוק.

חיים ילין: 54.

חיים ילין: בסעיף 3(ב) במקום המילים 'בהסכמת הנגיד' יבוא 'בהסכמת ועדת הכלכלה של הכנסת'.

<מרב תורג'מן: רגע, אני רוצה, ברשותך, להסתכל.

חיים ילין: אם התייחסתם לזה, אז אין לי בעיה.

<מרב תורג'מן: כן, כי הוכנס פיקוח פרלמנטרי לגבי הדחיות.

חיים ילין: אוקיי, אז זה יורד.

חיים ילין: מאוד פשוט.

<מרב תורג'מן: ואדוני מבקש לקצר, כך שבמקום שתהיה הסמכה להאריך בשתי תקופות נוספות אז תהיה הסמכה להאריך רק לתקופה אחת נוספת?

חיים ילין: כן.

<מרב תורג'מן: אוקיי.

<מרב תורג'מן: אם ככה, 54 יורד, לאור העובדה שהוכנס פיקוח פרלמנטרי ו-55 נשאר, אתה מבקש לקצר את ההסמכה.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: עכשיו ככה, 56, 57 ו-58 לחילופין, במקום המילים 'שישה חודשים' יבוא 'ארבעה חודשים', 'שלושה חודשים' 'חודש'.

חיים ילין: 59, בסעיף 3, לאחר סעיף קטן (ב) יבוא סעיף קטן (ג), 'שר האוצר ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת אחת לחצי שנה על התקדמות יישום תיקון זה'.

חיים ילין: דרך אגב, זה כתוב בשטרום, יש דיווח, אין ועדת רפורמות, לוועדת הכלכלה פעם בחצי שנה.

חיים ילין: אני לקחתי את הסעיף משם לפה.

חיים ילין: בסעיף 3, לאחר סעיף קטן (ב) יבוא סעיף קטן (ג), 'שר האוצר ידווח לוועדת הכלכלה אחת לשנה', לחילופין.

רחל עזריה: סיימת?

רחל עזריה: טוב, מוסי.

מוסי רז: אז אני אקריא.

מוסי רז: קודם אני אקריא את של אורלי לוי.

רחל עזריה: כן.

<מרב תורג'מן: ואתה תנמק את ההסתייגויות בשמה?

מוסי רז: את רוצה שאני אנמק?

מוסי רז: אני לא יודע את ההסתייגויות שלה.

מוסי רז: אז אני אנמק קודם את שלנו.

מוסי רז: יש לי שתיים של מרצ ושתיים של אורלי לוי.

רחל עזריה: איפה של מרצ?

מוסי רז: רק אצלי.

מוסי רז: אני אתחיל עם מרצ.

מוסי רז: ההסתייגות הראשונה מתייחסת לסעיף קטן, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא סעיף קטן (ד).

<מרב תורג'מן: ב-1?

מוסי רז: כן.

<מרב תורג'מן: אבל יש (ד).

מוסי רז: אז זה יהיה (ג1).

<מרב תורג'מן: אז זה לא כאן.

<מרב תורג'מן: בסעיף 5ב1, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא - - -

מוסי רז: יבוא (ג1).

מוסי רז: 'משרד האוצר, בהתייעצות עם בנק ישראל יקים מערכת להעברת חשבונות בנק שתאפשר ללקוח להעביר את פעילותו הכלכלית בין תאגידים בנקאיים'.

<מרב תורג'מן: פעילותו הפיננסית.

מוסי רז: נכון, מדויק יותר.

מוסי רז: אני אתקן כאן.

מוסי רז: פשוט ההצעה לא מספיק קובעת על מי מוטלת האחריות להקמת מערכת הניוד.

מוסי רז: כאן זה מגדיר אותה בצורה יותר ברורה.

מוסי רז: הסתייגות שתיים, אחרי סעיף (2) יבוא סעיף (2), או (2א) או ווט אבר, 'הוגשה בקשה לשינוי הוראת חיוב מידי צרכן או תאגיד בנקאי ישלים ספק המנוי את הטיפול בבקשה בתוך 14 ימים'.

מוסי רז: פשוט קוצב את הזמן לטיפול בנושא.

מוסי רז: בשום מקום בחוק זה לא כתוב.

<מרב תורג'מן: מה זה ספק המנוי?

<מרב תורג'מן: לא הבנתי.

מוסי רז: איך שתגדירי אותו, בנק או תאגיד בנקאי.

<מרב תורג'מן: אז הבנק המעביר, הבנק המקורי?

<מרב תורג'מן: אבל יש פה הוראה בתוך שבעה ימים להעביר את הפעילות הפיננסית.

<מרב תורג'מן: אז למה אתם מגישים 14 ימים?

מוסי רז: נגיש 14.

מוסי רז: אנחנו רוצים שתהיה לנו אפשרות לדבר במליאה.

מוסי רז: נעשה שישה.

<מרב תורג'מן: למה במקום שבעה?

מוסי רז: תרשמי הסתייגות דיבור.

<מרב תורג'מן: אחת זו ההוראה המהותית שאתם מבקשים, שעליה הוועדה תצביע, והשנייה, אתם מבקשים הסתייגות דיבור.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: לגבי אורלי לוי.

<אריאלה מלכה: אורלי לוי לא פה.

<קריאה: אבל הוא יכול להקריא את ההסתייגות בשמה.

מוסי רז: תמיד אנחנו מקריאים בשמה.

רחל עזריה: אין בעיה.

מוסי רז: אחרי סעיף 5ב(א)(2), יבוא 5ב(א)(3), 'סיוע בהעברת הערכת חוות דעת שמאי שנערכה על ידי תאגיד הבנק המקורי - - -

<אריאלה מלכה: סליחה, מרב, אין פה ממה שהוא מציין שיש גם אצל ילין?

מוסי רז: לא, עברתי על מה שיש לו, וגם לא אצל אורלי לוי, אם אני מבין נכון.

רחל עזריה: תסיים את אורלי לוי.

מוסי רז: 5ב(א)(3), 'סיוע בהעברת הערכת חוות דעת שמאי שנערכה על ידי תאגיד הבנק המקורי אל תאגיד הבנק הקולט'.

מוסי רז: היא כתבה דברי הסבר.

מוסי רז: מאחר שכל בנק מחזיק ברשימת שמאים משל עצמו, לזה ששילם לשמאי של בנק א' על הערכת שמאות, לא יוכל לעשות בה שימוש לצורך מיקוח על תנאי המשכנתא עם בנק ב' שבו רשימה שונה של שמאים.

מוסי רז: תיקון זה מציע להתמודד עם צמצום התחרות בין הבנקים והבעייתיות במעבר בין בנק לבנק.

מוסי רז: בנוסף, להקל על הרוכשים בבחירת בנק לקבלת משכנתא.

<מרב תורג'מן: אתם מבינים את המשמעות של ההסתייגות, בנק ישראל?

<דודי בבלי: לא.

<מרב תורג'מן: חברת הכנסת מבקשת שהבנק המקורי יעביר לבנק הקולט גם את חוות דעת שמאי.

<מרב תורג'מן: רק שלא כתוב בנוסח לצורך מה.

<מרב תורג'מן: חוות דעת שמאי שנקבעה לצורך - - -

<דודי בבלי: מה, כדי שהוא לא יצטרך חוות דעת נוספת בעצם?

<מרב תורג'מן: לצורך קבלת משכנתא, אני מבינה.

<דודי בבלי: זה בעצם העברת מידע שקיים בבנק הקיים לבנק החדש.

<דודי בבלי: צריכים להבין את זה רגע.

רחל עזריה: אבל זה לא קשור לחוק הזה.

<דודי בבלי: זה לא קשור לניידות, זה העברת מידע - - - זה לא קשור.

רחל עזריה: זה לא קשור, כי מה שהחוק אומר זה שמעבירים בתוך שבעה ימים את כל החיובים.

<אלונה בראון: מה לגבי שמאות?

<אלונה בראון: כשאת עוברת מבנק אחד לבנק - - -

<קריאה: לא מעבירים מידע, מעבירים פעילות.

<אלונה בראון: את צריכה לעשות שוב את השמאות.

<כפיר בטט: החוק הזה, מה שהוא מסדיר זה את האפשרות של עקוב אחריי של כל החיובים והזיכויים והתשלומים שנכנסים לחשבון העו"ש.

<כפיר בטט: משכנתא, יש הסדרה אחרת לעניין של העברת מחזור הלוואת משכנתא מבנק לבנק, זה לא קשור לחוק הזה.

<דודי בבלי: פעילות קיימת, לא פעילות עתידית.

<אלונה בראון: אנחנו טוענים שזה כן קשור.

<כפיר בטט: בסדר.

רחל עזריה: אבל זה לא החוק הזה.

<אלונה בראון: אני אומרת, כשמעבירים בנק למה לא להעביר גם את הערכת השמאות?

<אלונה בראון: למה לעבור לבנק ולעשות הערכת שמאות נוספת שצריך לשלם?

<אלונה בראון: כמה עולה שמאות, 2,000 שקל נניח?

<אלונה בראון: למה לעשות שוב את אותה שמאות אם שמאי - - - שלוקח את המשכנתא - - -

<כפיר בטט: אבל זה לא כולל את המשכנתא.

<כפיר בטט: יכול להיות שתהיה לי משכנתא בבנק אחד ואני אהיה בבנק אחר.

רחל עזריה: אבל זה לא האירוע.

<דודי בבלי: בדיוק, זה לא האירוע, זה כמו העברת כל מידע שקיים בבנק לבנק האחר.

<דודי בבלי: בדיוק, זה לא הסיפור.

<דודי בבלי: פה המשמעות היא תפעולית.

<אלונה בראון: אנחנו רוצים להוסיף את ההסתייגות, הוספת סעיפים שגם את השמאות נכניס לרפורמה הזאת בבנקאות.

<אלונה בראון: אנחנו רוצים להכניס גם את העניין של השמאות ושזה יחול גם על נושא המשכנתאות.

<כפיר בטט: בסדר.

<קריאה: צריך להגדיר פה מהי חוות דעת שמאי, למה הכוונה.

<דודי בבלי: בדיוק, השאלה אם זה חוות דעת ייעודית, למה?

<קריאה: לא כתוב פה בכלל בהצעה לצורך מה ניתנת חוות דעת השמאי.

<דודי בבלי: יכול להיות שזה יועד לשימוש ספציפי ואז לא לזה.

<דודי בבלי: יש פה עניין כלכלי גם, זה לא משהו שהוא תפעולי.

<אלונה בראון: החוק רלוונטי למה שאתם רוצים.

<טל הראל: לא למה שאנחנו רוצים.

<טל הראל: אנחנו לא מעירים על עצם העברת המידע, אנחנו אומרים שהתכלית של החוק זה לבנות איזה שהיא תשתית טכנולוגית שתאפשר העברת פעילות פיננסית.

<טל הראל: את מדברת על העברת מידע בהתקיים נסיבות מסוימות, בהתקיים אירוע מאוד מאוד ספציפי שמותאם גם ללקוחות שצריך את ההסכמה שלהם.

<טל הראל: אז יכול להיות שהרעיון רלוונטי, רק הוא לא קשור לקונספט הזה של תכלית החוק.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: אם - - -

<דודי בבלי: אפשר לדבר על זה באופן כללי, זה משהו אחר.

<דודי בבלי: אין פה העברה חוזית, אין פה עניין - - -

<אלונה בראון: להשתמש ב - - -

רחל עזריה: אז בואי נמשיך ונראה, אם היא תוכל להגיע אני אתן לה להציג כשהיא מגיעה.

<דודי בבלי: אולי זה רעיון יפה, אבל זה לא רלוונטי.

רחל עזריה: אני גם נוטה לחשוב שהוא לא קשור, אבל היא תבוא, תציג ונמשיך.

מוסי רז: יש פה הסתייגות נוספת שהיא כנראה באותו כיוון.

מוסי רז: אחרי סעיף 7(ב) יבוא סעיף 7(ג).

<מרב תורג'מן: לא, לא להתייחס למספר סעיף - - -

מוסי רז: אוקיי, בסדר, 'לא יותנה אדם ברכישת דירה על מנת לקיים את הליך השמאות מול הבנק'.

<דודי בבלי: זה גם, זה על אותו משקל.

מוסי רז: זה באותו כיוון.

<דודי בבלי: שוב, יכול להיות שזה רעיונות שהם יפים, אבל הם לא רלוונטיים לחוק הזה.

<דודי בבלי: אפשר לשמוע את זה בהקשר אחר.

רחל עזריה: טוב, ברגע שאורלי תבוא היא מוזמנת מאוד.

רחל עזריה: אנחנו נמשיך עכשיו בהקראה של התיקונים.

<נאאל יונס: אני רוצה - - -

רחל עזריה: סליחה, בבקשה.

<נאאל יונס: סעיף 1, לפני השאלה מי אחראי, אני אקריא בדיוק מה הכוונה.

<נאאל יונס: להוסיף סעיף 1 לחוק, 'המפקח על הבנקים יקים מערכת להעברת חשבונות בנק אשר תאפשר ללקוח להעביר את פעילותו הכלכלית בין תאגידים בנקאיים'.

<נאאל יונס: היום אין בחוק סעיף אחריות, מי מקים, מי משלם, אחרי כמה זמן צריך כל שלב להיות מוכן וצריך לתת את האחריות למפקח על הבנקים, שהוא הגוף שאחראי על פעילות כל המערכת.

רחל עזריה: אז קודם כל ברוך הבא לוועדה.

<נאאל יונס: ועוד הסתייגות אחת.

רחל עזריה: יש לך את זה מודפס?

<נאאל יונס: כן, אני אראה לך את זה.

<מרב תורג'מן: לא, מה שאתה הקראת זו שאלה, זו לא הצעה לתיקון.

<נאאל יונס: צריך לתת את האחריות למפקח על הבנקים.

<מרב תורג'מן: לתת אחריות למפקח על הבנקים?

<נאאל יונס: כן, שהוא הגוף שאחראי על פעילות כל המערכת.

<מרב תורג'מן: יש כאן הסמכה לנגיד לקבוע כללים, השאלה היא - - -

<נאאל יונס: לקבוע מי האחראי.

<מרב תורג'מן: לקבוע מי אחראי לביצוע איזה פעולות?

<נאאל יונס: הקמה, מי משלם - - -

<מרב תורג'מן: הקמת המערכת?

<נאאל יונס: כן.

<כפיר בטט: החובה מוטלת על הבנקים שתוך שלוש שנים, פרק הזמן שבסופו של דבר ייסגר, לקוח - - - אותנו מעניין מה שמבחינת הלקוח, שלקוח יוכל להעביר את הפעילות שלו תוך שבעה ימים וזו חובה מוטלת - - -

<קריאה: החובה מוטלת - - - לתאם אחד עם השני ביחד - - - כל הסיפור הזה.

<כפיר בטט: קודם כל לשאלתך, שוב, כתוב בתחילת הסעיף שהחובה היא על הבנקים.

<כפיר בטט: הפיקוח על הבנקים רשאי לתת הוראות ספציפיות לעניין הזה כדי באמת לסדר את מה שאותו נציג של בנק הפועלים אומר, אבל החובה מוטלת על הבנקים.

<קריאה: כל מה שכתוב שתוך שלוש שנים צריך להעביר תוך שבוע את הלקוח, לא כתוב אפילו על הקמת מערכת.

<כפיר בטט: נכון, כי הקמת מערכת זה באמת הפתרון הטכנולוגי שיהיה ספציפית.

<כפיר בטט: אתם הייתם רוצים שנקבע ספציפית את הפתרון הטכנולוגי.

<נאאל יונס: מי אחראי על הקמת המערכת?

<כפיר בטט: עצם המילה מערכת זה להיכנס לאיזה שהוא משהו מאוד ספציפי לאיך שהדבר הזה בסוף יתקיים בפועל, גם מבחינה טכנולוגית.

<קריאה: אז איך זה יקרה?

<כפיר בטט: אתה רוצה לענות, דודי?

<דודי בבלי: כן.

<דודי בבלי: אנחנו פה בחוק קובעים מה, אנחנו לא קובעים את האיך, כי יכולות להיות הרבה אפשרויות.

<דודי בבלי: כמובן הבנקים, שוב, אולי צריך לחשוב באמת על החידוד של הנקודה הזו, אבל שוב פעם, אנחנו קובעים מה והבנקים ימצאו את הדרך היעילה ביותר.

<דודי בבלי: ברור שזה יהיה על פי הכללים שאנחנו - - - הנה, בדיוק, היה תהליך כזה בעבר ואנחנו נהיה נוכחים בתהליך - -

<קריאה: היה תהליך והבנקים אמרו 'אנחנו נעשה את זה' ועשו את זה.

<דודי בבלי: - - כדי לוודא שאין בו עניין הגבלי כמובן.

<דודי בבלי: כתוב במפורש שאנחנו קובעים את הכללים, הנגיד.

<קריאה: אם זה צריך להגיע לשם המפקח יקבע הוראות.

<דודי בבלי: אנחנו אומרים מה החובה, אנחנו לא אומרים מה הדרך.

<דודי בבלי: אנחנו מניחים, בתקופת הזמן הזו, בגלל זה יש תקופת זמן שהיא סבירה, אנחנו אומרים שבזמן הזה ניתן יהיה להקים מערכת.

<דודי בבלי: עכשיו, אנחנו גם לא אומרים מה המנגנון ולא מפרטים אותו על מנת שתהיה הגמישות הזאת.

<קריאה: אתם כן קובעים מערכת.

<דודי בבלי: לא, אנחנו לא קובעים מערכת.

<דודי בבלי: להיפך, אנחנו לא רוצים לקבוע את הפתרון כבר בשלב הזה.

<דודי בבלי: אנחנו לא אומרים איך כי אנחנו לא רוצים לכבול לפתרון - - - אנחנו כן נעקוב אחר היישום, אבל - - -

רחל עזריה: חברים, טוב, אנחנו - - -

<קריאה: אנחנו מתכללים את ההצעה כדי שאפשר יהיה - - -

רחל עזריה: אז קחו עכשיו רבע שעה, תכינו את זה.

רחל עזריה: זו עצה ידידותית, תדפיס את זה, תביא את זה - - -

<דודי בבלי: לכן אנחנו בתהליך, כדי שלא יהיה פה עניין הגבלי.

רחל עזריה: חברים.

רחל עזריה: חבר כנסת מדבר, אני מבקשת שיהיה שקט.

<נאאל יונס: סעיף 5, שהוא תיקון על פי חוק הגנת הצרכן התשמ"א-1981, בסעיף 13ד, אחרי (ד) יבוא (ה), 'הוגשה בקשה לשינוי הוראת חיוב מידי צרכן או תאגיד בנקאי, ישלים ספק המנוי', שדיבר עליו חבר הכנסת מוסי רז, 'בתוספת השנייה לחוק את התיקון בבקשה בתוך 14 ימים'.

<אריאלה מלכה: אדוני במקום ג'בארין פה, נכון?

<מרב תורג'מן: חוק הבנקאות (רישוי) לא מתקן את חוק הגנת הצרכן.

<מרב תורג'מן: אני מתקשה להבין את ההצעה שלכם.

רחל עזריה: אני ממש מציעה, עצה ידידותית, תדפיס את זה, תכין את זה ופשוט תביא.

רחל עזריה: תעשה את זה ברבע שעה, חצי שעה הקרובה, תביא את זה ונעשה את זה כמו שצריך.

<נאאל יונס: אין בעיה.

רחל עזריה: יש לך עוד הסתייגויות?

<נאאל יונס: לא.

רחל עזריה: שתי אלה?

רחל עזריה: אז עדיף ככה.

רחל עזריה: חבר הכנסת סעד, בבקשה, הסתייגויות.

סאלח סעד: יש לי גם בסעיף - - -

רחל עזריה: יש לך אותן מודפסות?

סאלח סעד: לא, תיקנתי רק איפה שצריך את ההסתייגות עצמה.

<מרב תורג'מן: אני מבקשת לקבל גם בכתב, אם אתם מבקשים שזה יהיה בשם כל רשימת הסיעה, אז גם לקבל חתימות מקוריות של חברי הסיעה.

<מרב תורג'מן: אתה רוצה להציג את ההצעה?

סאלח סעד: אתם רוצים שאני אציג או בכתב?

<מרב תורג'מן: להציג ואחרי זה תעבירו לי אותן בכתב.

סאלח סעד: יש לנו בסעיף 11א, אחרי סעיף קטן (א) יבוא, יש לנו ככה, 'היה למפקח יסוד סביר להניח כי התאגיד הבנקאי עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בסך 50,000 שקל', אני רוצה שזה יהיה 100,000 שקל.

<מרב תורג'מן: במקום 50,000 שקלים בסעיף 11א אתם מבקשים 100,000.

רחל עזריה: אין בעיה, רק תסגור את זה עם בנק ישראל.

רחל עזריה: סתם סתם.

סאלח סעד: בנק ישראל נמצא פה אז זה בסדר.

רחל עזריה: אתה יודע איך הקזנו דם להגיע ל - - - בסדר, אין בעיה.

<דודי בבלי: צריך לדבר על המורכבויות ועל מה המשמעויות של - - -

רחל עזריה: לא, בסדר.

רחל עזריה: אני אומרת שעבדנו נורא נורא קשה כדי להביא את ה-50,000, אז אני אומרת אם אתה יודע לסגור את זה - - -

סאלח סעד: בשביל הבנק 50,000, תאמין לי, 100,000 שקל זה - - -

<קריאה: על כל לקוח.

<דודי בבלי: תחשוב ש-10,000 לקוחות מנסים להעביר במקביל וקורית איזה - - -

רחל עזריה: משהו, קורית תקלה.

<דודי בבלי: זה לא סביר.

רחל עזריה: בסדר, זכותך להגיש את ההסתייגות, אבל אתה מבין שזה מאוד משמעותי, 50,000, לא לזלזל בזה.

<מרב תורג'מן: מה ההסתייגות השנייה?

סאלח סעד: סעיף (א) למטה, יבוא במקום 'שלוש שנים מיום פרסומו', 'שנתיים מיום פרסומו'.

<מרב תורג'מן: זה לגבי הוראת התחילה, לתקן את התחילה.

סאלח סעד: נכון.

סאלח סעד: סעיף (ב), 'שר האוצר בהסכמת הנגיד רשאי לדחות את המועד האמור בסעיף קטן בשתי תקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת', אני רוצה שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

<מרב תורג'מן: אדוני, בנק ישראל ונציגי האוצר הסכימו לתיקון הזה, זו הייתה גם דרישה של יושבת ראש הוועדה וזה נכלל בנוסח, שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

סאלח סעד: יהיה אישור?

רחל עזריה: כן, יש, עשינו.

סאלח סעד: יפה מאוד.

סאלח סעד: מצוין, כי אני לא רואה כאן בחוק הזה.

<מרב תורג'מן: נכון, הנוסח הזה - - -

סאלח סעד: אם זה בנוסח המתוקן אז אין שום בעיה.

<מרב תורג'מן: זה נאמר בדיון וזה יתוקן בנוסח.

רחל עזריה: זה יהיה, הכול בסדר.

סאלח סעד: אוקיי, אז אני מבקש רק שיירשם בפרוטוקול - - -

רחל עזריה: אז תצביע בעד החוק.

סאלח סעד: רחל, אל תתפסי אותי במילה.

<מרב תורג'מן: יש עוד הצעה?

סאלח סעד: בסעיף 5ב1(ב), 'הנגיד בהסכמת שר האוצר וועדת הכלכלה', כמו התיקון שנעשה בתיקון שבוצע.

<מרב תורג'מן: אדוני מתכוון לגבי סוגי החשבונות?

סאלח סעד: כן, בדיוק.

<מרב תורג'מן: אז לא.

רחל עזריה: עשינו שינוי אחר.

רחל עזריה: עשינו שינוי שעד שהחוק נכנס לתוקף הם מכינים את הרשימה של מה כן ואם לא אז זה יחול על הכול ויוכלו להביא את הרשימה של מה לא.

סאלח סעד: אני רוצה שגם ועדת הכלכלה תפקח על כל הדברים האלה.

סאלח סעד: זו ועדה של כנסת ישראל.

רחל עזריה: בסדר.

סאלח סעד: רחלי, מאוד חשוב שיהיה פיקוח של ועדת הכלכלה.

רחל עזריה: אני לא יודעת אם צריך פיקוח, אני חושבת שצריך דיווח.

רחל עזריה: אני אסביר למה בעיניי בדברים אחרים היה קריטי שיהיה פיקוח, פה אני לא חושבת, כי יש סנקציה שאם הם לא משלימים את זה עד שהחוק נכנס לתוקף אז להם זה נהיה מורכב יותר.

סאלח סעד: מאוד חשוב שגוף, במיוחד שהוא - - - בכנסת ישראל, שיהיה פיקוח.

רחל עזריה: אבל הבנת למה יש לנו בעצם פיקוח בסעיף הזה ספציפית?

רחל עזריה: כיוון שאם הם לא מכינים את הרשימה עד שלוש שנים אז הם צריכים לעשות רשימה הפוכה, של מה לא, שזה מורכב להם יותר.

רחל עזריה: הם מעדיפים את הרשימה של מה כן, אז כאילו כבר שמנו - - -

סאלח סעד: במיוחד ועדת הכלכלה.

סאלח סעד: זה נושא מאוד חשוב.

רחל עזריה: אני חושבת שאפשר דיווח, דיווח של איזה חשבונות זה.

סאלח סעד: דיווח זה לא הסכמה.

סאלח סעד: צריך את ההסכמה.

סאלח סעד: אני רוצה שזה יהיה הסכמה.

רחל עזריה: בסדר, אנחנו לא מסכימים.

רחל עזריה: אין בעיה, זו הסתייגות שלך.

סאלח סעד: סעיף (ג), 'הנגיד בהסכמת האוצר', גם ועדת הכלכלה, גם בסעיף (ג).

סאלח סעד: ב-(1) למטה, 'לעניין בנק שנגיד קבע כי הוראות סעיף זה לא יחולו עליו בתום שנתיים', אני רוצה 'בתום שנה'.

<מרב תורג'מן: בפסקה (1), ב-(ג)(1) שבמקום שנתיים.

סאלח סעד: ב-(ג)(2) גם, 'בתום התקופה שקבע כאמור או בתום שנתיים', גם 'בתום שנה'.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: טוב, אנחנו נקריא את התיקונים ואז - - -

<מרב תורג'מן: הפרק למיטב זיכרוני הוקרא כבר.

רחל עזריה: כן.

<קריאה: לא הקראנו את הכול.

<מרב תורג'מן: לא הוקרא הכול, הוקרא עד 5ב1(ג), לא כולל (ג).

<מרב תורג'מן: אז אני מציעה שנציגי האוצר ימשיכו בהקראה ותקריאו גם שוב את התיקון לסעיף 5ב(א) שהצעתם.

<עמיהוד שמלצר: בעמוד 2 - - -

<מרב תורג'מן: תחזור רגע לעמוד 1, לגבי התיקון ל-5ב הקיים.

<עמיהוד שמלצר: בסדר.

<עמיהוד שמלצר: אנחנו בסעיף 2.2, בסעיף 5ב1, בסעיף קטן (א) אנחנו קבענו שהבנקים צריכים לבצע את הפעולות כדי לאפשר ללקוח להעביר את הפעילות הפיננסית באופן מקוון, נוח וכו' וקבענו שזה גם בלא עלות.

<עמיהוד שמלצר: כאן אנחנו רוצים לחדד שאחרי 'בלא עלות ללקוח' אנחנו נוסיף את המילים 'ובלא עלות ללקוח בגין הליך העברת הפעילות הפיננסית כאמור'.

<עמיהוד שמלצר: זה נועד לחדד שאסור לגבות עמלה בגין תהליך העברת הפעילות וכמובן שאם יש עלויות אחרות שכרוכות בזה, לדוגמה סגירת אוברדרפט, אז זה בסדר.

<עמיהוד שמלצר: זה התיקון שביקשנו בסעיף קטן (א).

<עמיהוד שמלצר: בסעיף קטן (ב), בנוסח שעכשיו דיברנו עליו בוועדה, אני אקריא את כל הסעיף.

חיים ילין: אבל זה לא עמלה.

<עמיהוד שמלצר: זה לא עמלה.

חיים ילין: לסגור אוברדרפט.

<עמיהוד שמלצר: יהיה אפשר להעביר כסף כדי לסגור את האוברדרפט, אבל זה כרוך בכסף שהלקוח מוציא וסוגר אותו.

חיים ילין: אבל אתה לא מדבר על עמלות במושגים כאלה, או שכן?

<עמיהוד שמלצר: לא, אני מתכוון שההליך, המעבר לא יהיה כרוך בתשלום.

חיים ילין: אלא רק בסגירת החובות.

<עמיהוד שמלצר: לדוגמה.

<מרב תורג'מן: הצעתם באמת בדיון הקודם את המילים 'אמין ומאובטח'.

<מרב תורג'מן: לגבי סעיף קטן (א).

<עמיהוד שמלצר: נכון, זה כבר קראתי.

<מרב תורג'מן: (ב) נשאר כמו שהוא.

<עמיהוד שמלצר: אנחנו מוסיפים את מה שביקשתם להוסיף.

<מרב תורג'מן: לא פה, זה צריך להיות בהוראת מעבר.

<מרב תורג'מן: זה צריך להיות בתחילה, למה פה?

<עמיהוד שמלצר: אנחנו כתבנו כאן, אנחנו נקריא כאן ואחרי זה נעביר.

<עמיהוד שמלצר: (ב) הנגיד, בהסכמת שר האוצר, יקבע בכללים סוגי חשבונות בנק שעל הפעילות הפיננסית המתנהלת בהם יחול האמור בסעיף קטן (א).

<עמיהוד שמלצר: לא קבע הנגיד סוגי חשבונות כאמור עד המועד הקובע יחול האמור בסעיף קטן (א) על כל סוגי חשבונות בנק.

<מרב תורג'מן: עד יום התחילה.

<עמיהוד שמלצר: בחוק הבנקאות המועד הקובע זה יום התחילה.

<עמיהוד שמלצר: המועד הקובע מוגדר כיום התחילה.

<מרב תורג'מן: לא, מיום התחילה של הפרק.

<עמיהוד שמלצר: נכון.

<עמיהוד שמלצר: המועד הקובע בחוק הבנקאות זה יום התחילה של הפרק מכיוון שזה בחוק ההסדרים.

<מרב תורג'מן: בסדר, לא משנה איך אנחנו נגדיר את זה, אבל הכוונה היא ליום התחילה - - -

<עמיהוד שמלצר: עד ליום התחילה.

<מרב תורג'מן: שהוא יום הפרסום של הפרק.

<עמיהוד שמלצר: שלוש שנים כמובן, לא יום הפרסום.

<מרב תורג'מן: שלוש שנים מיום הפרסום.

<מרב תורג'מן: זה יום התחילה.

<עמיהוד שמלצר: נכון.

<מרב תורג'מן: או בעצם לדחייה.

<עמיהוד שמלצר: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף קטן (ג).

<עמיהוד שמלצר: (ג) הנגיד, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע, משיקולים הנוגעים לעלות הכרוכה ביישום הוראות סעיף זה או לתחרות במערכת הבנקאית, לבקשתו של בנק בעל היקף פעילות קטן או בנק מקוון, כי הוראות סעיף זה לא יחולו עליו או שיחולו עליו בתום תקופה שקבע כאמור; הפסיק בנק בעל היקף פעילות קטן שהנגיד, בהסכמת שר האוצר, קבע לגביו כאמור, להיות בנק בעל היקף פעילות קטן, יחולו עליו הוראות סעיף זה במועד המפורט להלן, לפי העניין, או בתום תקופה אחרת שקבע הנגיד בהסכמת שר האוצר: (1) לעניין בנק שהנגיד קבע כאמור כי הוראות סעיף זה לא יחולו עליו – בתום שנתיים מהמועד שבו הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן; (2) לעניין בנק שהנגיד קבע כאמור כי הוראות סעיף זה יחולו עליו בתום תקופה שקבע – בתום התקופה שקבע כאמור או בתום שנתיים מהמועד שבו הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן, לפי המוקדם.

<עמיהוד שמלצר: זה הסעיף שדיברנו עליו קודם, שמאפשר לנגיד בהסכמת שר האוצר להחריג בנק בעל היקף פעילות קטן או בנק מקוון.

<עמיהוד שמלצר: זה או להחריג בכלל מהוראות החוק או לתת לו דחייה ליישום שלו כאשר אל"ף, זה צריך להיות לבקשת אותו בנק בעל היקף פעילות קטן או בנק מקוון, ובי"ת, זה צריך להיות מהשיקולים הנוגעים לעלות שכרוכה ביישום העברת הפעילות או לתחרות במערכת הבנקאית.

<עמיהוד שמלצר: בסיפא של סעיף קטן (ג) אנחנו קובעים שאם בנק בעל היקף פעילות קטן הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן אז אנחנו נותנים לו שנתיים של היערכות, לא ברגע שהוא הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן ישר יחולו עליו הוראות החוק, אנחנו נותנים לו שנתיים של היערכות.

<עמיהוד שמלצר: זה במקרה שהנגיד קבע לגביו שהוראות החוק בכלל לא חלות לגביו.

<עמיהוד שמלצר: ולעניין מי שנתנו לו ארכה, אז מקסימום שנתיים, זאת אומרת או עד המועד שהנגיד קבע שהחוק יחול לגביו או שנתיים מהמועד שבו הוא הפסיק להיות בנק בעל היקף פעילות קטן, לפי המוקדם.

<עמיהוד שמלצר: המקסימום של הדחייה יהיה שנתיים.

<עמיהוד שמלצר: (ד) המפקח רשאי ליתן הוראות לתאגיד בנקאי לביצוע סעיף זה, בהוראות לניהול בנקאי תקין.

<עמיהוד שמלצר: זו הסמכות שקנויה למפקח על הבנקים, לתת הוראות.

<עמיהוד שמלצר: אתם שאלתם איך מיישמים בדיוק, איך הבנקים יישמו את העברת הפעילות ככל שיידרש, החידוד פה שמדובר כאן בהוראות לתאגיד בנקאי, זה לאו דווקא לבנקים כי אנחנו עדיין לא יודעים, יכול להיות שיהיו מעורבים פה תאגידים בנקאיים אחרים, אולי חברת שירותים משותפים או דברים נוספים, אז המפקח מכוח סמכותו הכללית וגם מכוח הסעיף הספציפי הזה יהיה רשאי לתת להם הוראות ליישום הסעיף.

<עמיהוד שמלצר: (ה) בסעיף זה – "בנק" ו"סניף" – כמשמעותם בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981; ההגדרה של בנק, בנק מוגדר על דרך הפעולות שמותר לו לבצע בחוק הבנקאות (רישוי), ולסניף יש ממש הגדרה.

<עמיהוד שמלצר: בנק בעל היקף פעילות קטן, זה לעניין סעיף 5ב1(ג) שדיברנו עכשיו, על ההחרגות, את מי הנגיד יכול להחריג או לתת לו ארכה, זה בנק בעל היקף פעילות קטן.

<עמיהוד שמלצר: "בנק בעל היקף פעילות קטן" – בנק ששווי נכסיו אינו עולה על 5% משווי הנכסים של כלל הבנקים בישראל או על שיעור אחר משווי הנכסים כאמור שקבע הנגיד, בהסכמת שר האוצר; כאן, לבקשת יושבת ראש הוועדה הכנסנו 'ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת' לעניין הגדרה זו "שווי הנכסים" של בנק – שווי נכסיו של הבנק כפי שמופיע במאזן הבנק בדוח הכספי השנתי האחרון שנערך על בסיס מאוחד על פי כללי חשבונאות מקובלים החלים עליו; כלומר זה בנקים ששווי נכסיהם אינו עולה על 5% משווי הנכסים של כלל הבנקים ישראל.

<עמיהוד שמלצר: הסעיף גם מאשר לנגיד, בהסכמת שר האוצר, לשנות את השיעור של ה-5% וכאן הכנסנו את ועדת הכלכלה של הכנסת, ככל שיתבקש לבצע שינוי.

<עמיהוד שמלצר: בנק מקוון, הכוונה היא לבנק דיגיטלי, אבל ההגדרה פה היא: "בנק מקוון" – בנק שלפי תכנית הפעולה שלו נותן שירות ללקוחותיו באמצעים מקוונים ואינו מקיים מערך סניפים לקבלת קהל; "לקוח" – יחיד וכן תאגיד מסוג שקבע הנגיד בכללים; הכוונה היא שמי שיוכל להעביר את הפעילות הפיננסית שלו בהתאם להוראות סעיף קטן (א) זה דבר ראשון היחידים ולעניין תאגידים אנחנו מאפשרים לנגיד לקבוע איזה סוגי תאגידים, גם חשבונות שלהם יוכלו להעביר או יותר נכון הבנקים יצטרכו להעביר לפי הוראות סעיף קטן (א).

<עמיהוד שמלצר: "המועד הקובע" – יום תחילתו של פרק ב' לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2019), התשע"ח-2018; הכוונה כאן היא ליום הפרסום של חוק ההסדרים.

<עמיהוד שמלצר: "פעילות פיננסית" – שירותים ומוצרים שמציע בנק ללקוח ובכללם סוגי זיכויים עתידיים וסוגי חיובים עתידיים שקבע הנגיד בכללים ובתנאים שקבע";

<מרב תורג'מן: אני מנסה להבין רגע למה נדרשה ההגדרה של המועד הקובע.

<עמיהוד שמלצר: היא נדרשה לעניין הגדרה של בנק מקורי בסעיף קטן (א), 5ב1(א), הגדרה של בנק מקורי כוללת את הבנקים שהפעילות הפיננסית שלגביהם הועברה לפי הוראות סעיף זה מהמועד הקובע.

<עמיהוד שמלצר: לכן היינו צריכים להגדיר את זה.

<עמיהוד שמלצר: וכאן פעילות פיננסית, זה שוב הנגיד יקבע איזה סוגי שירותים ופעילויות שמקושרים לחשבון של הלקוח, הבנקים יצטרכו להעביר בהתאם להוראות סעיף קטן (א).

<עמיהוד שמלצר: דוגמאות לשירותים כאלה זה יתרות העובר ושב, הרשאות לחיוב, הוראות קבע ודיברנו על זה גם בדיון הראשון.

חיים ילין: לגבי בנק מקוון.

חיים ילין: מה הכוונה?

<כפיר בטט: הכוונה זה מתוך ראייה שאולי יקומו בעתיד בנקים דיגיטליים שיהיה להם מערך כספים, אז שתהיה אפשרות להחריג אותם באופן - - -

חיים ילין: עכשיו אני מחזיר אותך לשטרום.

חיים ילין: יש רישיון רגיל ויש רישיון מורחב, שכל אחד רשאי - - -

<כפיר בטט: רישיון מורחב לבנק לא.

חיים ילין: לפעילויות עצמן, לא למי שמוכרז היום כבנק.

חיים ילין: עזבו מי שבנק היום, עכשיו נכנס מישהו שרוצה להיות בנק חדש, לצורך העניין, כתוב בחוק שהוא צריך לקנות רישיון בהתחלה.

חיים ילין: אם הוא רוצה פעילות מסוימת אז הוא קונה רגיל, אם הוא רוצה פעילות גדולה הוא קונה את המורחב.

<חן פליישר: לאגודות אשראי אתה מתכוון.

חיים ילין: לא, הוא רוצה לעשות את זה מקוון, איפה ההגדרה שלו?

<עמיהוד שמלצר: אני אנסה להסביר.

<עמיהוד שמלצר: רישיון בנק, יש רק רישיון בנק שמוציא בנק ישראל, אז אנחנו מדברים כרגע רק על בנק, מי שיקבל רישיון בנק.

<עמיהוד שמלצר: הכוונה היא ולכן ההגדרה היא, אין באמת בחוק בנקאות (רישוי) לבנק מקוון, אתה צודק, ולכן פה הגדרנו את זה כמי שפעילות התכנית העסקית שלו היא שהוא פועל ללא סניפים ונותן את שירותיו לקהל באמצעים מקוונים.

<עמיהוד שמלצר: ככה הגדרנו בעצם את בנק דיגיטלי שאתה צודק, אין הגדרה כיום בחוק לאיזה שהוא בנק חדש שיקום ויפעל אך ורק באמצעים דיגיטליים, באמצעים מקוונים.

<עמיהוד שמלצר: מתוך הראייה שהבנקים העתידיים שיקומו, ככל הנראה זה יכול מאוד להיות, בצורה סבירה, שזה יהיה מודל הפעולה שלהם, אז ביקשנו לציין פה במפורש שבנק שכזה יוכל לקבל החרגה, שוב, מאותם שיקולים.

חיים ילין: הבנק המקוון החדש שהוגם על ידי בל"ל, איך הוא נחשב?

<כפיר בטט: הוא סניף של בנק לאומי, הוא לא בנק חדש.

<כפיר בטט: אין לו רישיון - - -

מוסי רז: ואם הוא היה מקים אותו כחברת בת?

<כפיר בטט: חברת בת, זה אני מאמין שזה באותה הגדרה של - - -

<מרב תורג'מן: חן, בנק מקוון מוגדר באיזה שהיא פסיקה?

<חן פליישר: לא, זו פעם ראשונה.

<מרב תורג'מן: כי אני קצת מתקשה להבין מה זה תכנית הפעולה שלו.

חיים ילין: תסלח לי, בעיצום על אגודת אשראי כתבנו ככה ועל מקוון פעם ראשונה כאילו הוא ארבע שורות ואתם מקימים אותו?

<חן פליישר: בנק מקוון זה מקרה פרטי של בנק.

<חן פליישר: הוא קודם בנק, עומד בכל מה שבנק צריך לעמוד בו, הוא גם מקרה פרטי במובן הזה שיש לו תכנית פעולה ותכנית הפעולה זה מינוח שמגיע מחוק הבנקאות (רישוי) בהקשרים אחרים, זה לא המצאה של עכשיו.

<חן פליישר: תכנית הפעולה שלו היא כזו שבה הסינוף הוא לא החלק המשמעותי, אלא הוא נותן את השירותים באופן מקוון.

<חן פליישר: אנחנו רצינו לתת לו, שוב, כמו קודם, אין פטורים פה אלא יש סמכות לפטור.

<חן פליישר: למה, דרך אגב?

<חן פליישר: בגלל שאם רוצה לקום בנק חדש כזה והוא צריך להיכנס למערכת עם כל הרגולציה של הכול אז יש לנו דרך לתת טיפה הקלות להתחלה.

חיים ילין: זו בדיוק ההגנה הזו שדיברנו.

<חן פליישר: זה כן הגנת ינוקא, זה נועד להיות הגנת ינוקא.

חיים ילין: אני מבין למה אתם חותרים, רק שנראה לי שבארבע שורות להגדיר - - -

<חן פליישר: התעסקנו בזה די הרבה וזה מה ש - - -

רחל עזריה: קדימה, תמשיך להקריא.

אורלי לוי אבקסיס: למה התנאים האלה?

אורלי לוי אבקסיס: מישהו מתחמק מהתקשורת?

אורלי לוי אבקסיס: שלא יגלו מה עושים בחדרי חדרים?

רחל עזריה: אורלי, מה קרה?

אורלי לוי אבקסיס: לא, זה נראה לי מאוד לא נוח.

רחל עזריה: זה מקום מאוד לא נוח, אבל זה מה שקורה כשכל הכנסת עובדת.

חיים ילין: זה רק של שרים, שרים מגיעים לפה, מחו"ל.

<עמיהוד שמלצר: (3) בסעיף 10(1), אחרי "5א2" יבוא "5ב(ב), 5ב1" הכוונה כאן היא להחריג את סעיף 5ב רבתי, סעיף 5ב(ב) ו-5ב1 מסנקציות עונשיות.

<עמיהוד שמלצר: אנחנו מטילים עליהם סנקציות מתחום העיצומים הכספיים ואנחנו לא סבורים שצריך להטיל עליהם סנקציות מהתחום הפלילי, מחוק העונשין.

קטן יבוא: "(א1) היה למפקח יסוד סביר להניח כי תאגיד בנקאי עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בסך 50,000 שקלים חדשים: לא אפשר ללקוח להגיש באופן מקוון בקשה להעביר את הפעילות הפיננסית שלו מהבנק המקורי לבנק הקולט, בניגוד להוראות סעיף 5ב1;

<מרב תורג'מן: הנוסח שהקראת הוא שונה במעט.

<מרב תורג'מן: אלה ההעברות שדיברנו עליהן לגבי העיצומים הכספיים.

<מרב תורג'מן: אני מסבה את תשומת ליבכם לעניין.

<מרב תורג'מן: אולי תחזור שוב על הרישא של פסקה (1).

<מרב תורג'מן: לא אפשר ללקוח להגיש באופן מקוון בקשה להעביר את הפעילות הפיננסית שלו מהבנק המקורי לבנק הקולט, בניגוד להוראות סעיף 5ב1;

<כפיר בטט: כוונתנו הייתה שלקוח יוכל באמצעים מקוונים, כמובן 'יוכל' באמצעים מקוונים, זה לא סותר את זה שהוא יוכל גם באמצעים לא מקוונים, להגיש בקשה להעברת הפעילות שלו.

<עמיהוד שמלצר: לפעמים בנק לא מאפשר את זה אז המפקח רשאי להטיל עליו עיצום כספי.

<עמיהוד שמלצר: גבה מהלקוח עלות תמורת העברת פעילות פיננסית בניגוד להוראות סעיף 5ב1; זה, עוד פעם, פעילות מוגדרת, שאם גבית עלות בגין המעבר אפשר להטיל עליך עיצום כספי.

<עמיהוד שמלצר: גם בסעיף 5ב1(א) - - -

<מרב תורג'מן: 'גבה מהלקוח עלות בעבור'.

<מרב תורג'מן: אני אבדוק את המינוח, איך אמרת?

<כפיר בטט: 'בגין הליך העברת הפעילות הפיננסית'.

<מרב תורג'מן: זה לא הליך ההעברה אלא זה ההעברה עצמה.

<כפיר בטט: אבל החידוד פה שאנחנו מנסים לציין שכשלקוח עובר מבנק לבנק - - -

רחל עזריה: קדימה, תמשיך.

<עמיהוד שמלצר: לא העביר את הפעילות הפיננסית של לקוח מבנק מקורי לבנק קולט בתוך שבעה ימי עסקים ממועד אישור בקשתו של הלקוח בידי הבנק הקולט, או בתוך מועד אחר שקבע הנגיד בהסכמת שר האוצר, למעט סוגי פעילות פיננסית שלגביהם קבע הנגיד בכללים כי הבנק המקורי והבנק הקולט יבצעו את הפעולות כאמור בסעיף 5ב1(א) גם לאחר אותו מועד, בניגוד להוראות סעיף 5ב1;

<מרב תורג'מן: שוב, אני לא מבינה מה זה 'לא אפשר את העברת הפעילות'.

<מרב תורג'מן: לא העביר את הפעילות.

<מרב תורג'מן: מה ההבדל בין 'לא אִפשר להעביר את הפעילות' לבין 'לא העביר את הפעילות'?

<חן פליישר: אנחנו מנסים גם להיות אחידים מול סעיף (1) לעיצומים הכספיים שנוקט בלשון 'לא אִפשר' וגם להיות כמה שיותר קרובים להוראה מהותית שנקבעה בסעיף 5ב1.

<חן פליישר: זאת הסיבה לשינוי הזה.

<מרב תורג'מן: 5ב1, הסעיף קובע שהוא צריך להעביר את הפעילות הפיננסית - - -

<חן פליישר: הפעולות הנדרשות, אבל הסבירו לנו שיש קושי בשימוש באותו מינוח של ביצוע פעולות נדרשות במסגרת העיצומים הכספיים כי זה לא מספיק בהיר למה הכוונה.

<מרב תורג'מן: אוקיי, אז מה אתם במשרד המשפטים - - -

<קריאה: אנחנו הצענו 'לא אפשר להעביר', בגלל שגם הסעיף אומר 'כדי לאפשר ללקוח להעביר את הפעילות הפיננסית'.

אורלי לוי אבקסיס: אבל זה נורא קשה להוכיח 'לא אִפשר'.

אורלי לוי אבקסיס: לא אִפשר זו פעילות אקטיבית שמנעה את ההעברה ויכול להיות מהבחינה הזאת שאתם מבקשים רף שהוא גם גבוה.

<עמיהוד שמלצר: אבל הוא חייב לאפשר.

<דודי בבלי: זה בדיוק העניין, הוא לא אפשר, הוא לא עשה.

<דודי בבלי: כמו שאת אומרת, הוא לא עשה מה שהוא נדרש לעשות כדי לאפשר ללקוח לעשות את הפעולות.

<מרב תורג'מן: שוב, אתם מציעים 'לא אפשר - - -

<חן פליישר: רק צריך לשים לב שהדגש בסעיף השלישי הוא הזמן.

<חן פליישר: אנחנו רוצים שיעמדו באותם שבעה ימים שנקבעו בהוראה, בתוך שבעה ימים.

<חן פליישר: זה הדגש, זאת ההפרה שאנחנו רוצים לקבוע.

<מרב תורג'מן: אז 'לא העביר'?

רחל עזריה: למה 'לא העביר'?

<חן פליישר: אני אסביר.

<מרב תורג'מן: אני לא מבינה מה זה 'לא אפשר'.

<מרב תורג'מן: אם הוא לא נתן את הפלטפורמה, זה לא שהוא לא נתן את הפלטפורמה, הוא פשוט לא העביר, לא העביר פיזית.

<מרב תורג'מן: דווקא זה יותר מדויק.

<חן פליישר: הבעיה שההעברה כרוכה בשני צדדים לפחות במקרה הזה.

<חן פליישר: יש לפחות שני צדדים, אחד שרוצה לתת ואחד שצריך לקבל ורצינו להיות יותר מדויקים - - -

<מרב תורג'מן: את כאילו אומרת שלכל אחד יש את התפקידים שמוטלים עליו.

<כפיר בטט: כן, אם למשל הבנק הקולט עשה כל מה שהוא צריך לעשות, אז הוא מבחינתו עשה את זה, הבנק המקורי לא העביר את הדברים.

<מרב תורג'מן: אז ברור, הוא לא הפר פה שום הוראה, אבל - - -

<כפיר בטט: נכון, אבל זו בדיוק הפרשנות

<דודי בבלי: או שהלקוח לא השלים פעולות נדרשות לשם כך.

<דודי בבלי: אנחנו אומרים את זה.

מוסי רז: מסבירים לך את זה, יש פה הבדל, השאלה אם הוא נכון או לא.

<דודי בבלי: הוא מבחינתו אפשר, אבל הלקוח - - -

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שה'לא אפשר' אתם שמים פה רף יותר גבוה כדי להוכיח פעילות אקטיבית שהבנק מנע ממנו.

אורלי לוי אבקסיס: גם באי מעשה הוא מונע ממנו ולכן ה'לא אפשר', ברמה משפטית, זה גם לא - - -

<דודי בבלי: לא, זה בסדר, לא אפשר זה גם במחדל.

<דודי בבלי: זה מה שאנחנו רוצים.

רחל עזריה: למה 'לא העביר'?

רחל עזריה: לדעתי זה פלפול, נכנסתם לפלפול.

<דודי בבלי: לא, כי 'לא העביר' זה אומר שהפעולה הושלמה.

<דודי בבלי: בוא ניקח מקרה, למשל שיש איזה שהוא כשל, הפעולה לא הושלמה, הבנק מבחינתו ביצע את הפעולות, היה כשל בתקשורת, אז מה?

<דודי בבלי: הפעולה לא בוצעה.

<דודי בבלי: אנחנו לא רוצים להסתכל על המבחן התוצאה, בעצם על האפשרות שהבנק העמיד בפני הלקוח.

<דודי בבלי: אם שם נעשה איזה שהוא מחדל אז בוודאי שחייבים להטיל עליו - - -

<מרב תורג'מן: אם אין עליו חובה להעביר יש לו חובה לקלוט אז ההפרה לא חלה עליו בכלל.

<כפיר בטט: לא, מרב, נניח במצב שבו הבנק הקולט עשה כל מה שנדרש והבנק המקורי לא עשה את כל מה שנדרש, הוא לא - - -

<מרב תורג'מן: אז הוא לא העביר.

<כפיר בטט: אבל ההפרה חלה על שני הבנקים במקרה הזה.

<כפיר בטט: יכול להיות גם על עוד בנקים, אבל ההוראה חלה על שני הבנקים.

<כפיר בטט: מה שבנק ישראל מכוון פה שאם אנחנו בודקים רק את מבחן התוצאה יכול להיות שאחד הבנקים כשל ואחד הבנקים עשה כל מה שצריך, אבל לפי ההוראה אנחנו לכאורה צריכים להטיל סנקציה על שניהם כי במבחן התוצאה לא עברה הפעילות.

רחל עזריה: תקשיבו, חברים, האופציה שלכם לא מוצלחת, ה'לא אפשר' זה לא מוצלח.

<דודי בבלי: אפשר לחשוב על ניסוח אחר.

<דודי בבלי: בסדר, נחשוב על ניסוח אחר שיענה על התכלית הזו.

רחל עזריה: בעיניי זה פלפול שלכם, אבל אני לא נכנסת לזה, ה'לא אפשר' הוא לא מוצלח, תחשבו על אופציה אחרת.

<חן פליישר: אנחנו רוצים שהיא תהיה בהירה לנו, זה העניין.

רחל עזריה: בסדר, תסיים, בבקשה, את ההקראה.

<עמיהוד שמלצר: הפר הוראה מהוראות שנקבעו בכללים לפי סעיף 5ב1.

<עמיהוד שמלצר: " לנגיד יש סמכות בשני מקומות להטיל כללים.

אורלי לוי אבקסיס: מתי ההסתייגויות, אחרי שהם מסיימים להקריא את הכול?

רחל עזריה: אנחנו כבר הקראנו את כל ההסתייגויות, אבל אנחנו תיכף - - -

אורלי לוי אבקסיס: אני הייתי בדיון על העלאת גיל הפנסיה לנשים בוועדת הכספים.

אורלי לוי אבקסיס: תאמינו לי, זה חשוב לא פחות בעיקר לנשים המוחלשות במשק.

רחל עזריה: אין בעיה, תיכף תהיה לך הזכות לדבר.

<עמיהוד שמלצר: תיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח) – תחילה.

<עמיהוד שמלצר: 3.

<עמיהוד שמלצר: תחילתם של סעיפים 5ב, 5ב1, 10(1) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), כנוסחם בסעיף 2 לחוק זה, שלוש שנים מיום פרסומו (בפרק זה – יום התחילה).

<אביטל יערי: אפשר עוד משהו לחזור ולהתחבר אולי לדיון הקטן שהיה פה?

רחל עזריה: סליחה, גברתי?

<אביטל יערי: איגוד הבנקים.

רחל עזריה: איגוד הבנקים, תיכף.

רחל עזריה: בוא תסיים את ההקראה.

<עמיהוד שמלצר: שר האוצר, בהסכמת הנגיד, רשאי לדחות את המועד האמור בסעיף קטן (א), בשתי תקופות נוספות, שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת.

<עמיהוד שמלצר: תחילתו של סעיף 11 - - -

<מרב תורג'מן: אנחנו מציעים פה את סעיף קטן (ג) לשאלת העיצומים.

<מרב תורג'מן: זה לא מופיע בהוראה, זו הצעה שהוועדה קיבלה החלטה להאריך את תחילת העיצומים הכספיים כך שהיא לא תחול מיד ביום התחילה אלא לתת להם תקופת היערכות וניתן יהיה להחיל עיצומים כספיים רק אחרי שנה מיום התחילה.

רחל עזריה: אבל אם הם דוחים בעוד חצי שנה ועוד חצי שנה, אז זה יהיה ביום של התחלת החוק.

<עמיהוד שמלצר: תחילתו של סעיף 11א(א1) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) כנוסחו בסעיף (2)(4) לחוק זה, ארבע שנים מיום פרסומו.

<עמיהוד שמלצר: חוק הבנקאות (שירות ללקוח) – הוראת שעה.

<עמיהוד שמלצר: 4.

<עמיהוד שמלצר: בתקופה שמיום פרסומו של חוק זה עד יום התחילה יקראו את חוק הבנקאות (שירות ללקוח), כאילו בסעיף 10(1), אחרי "5א2" בא "5ב(ב)".

<מרב תורג'מן: תסביר את הסיפא.

<עמיהוד שמלצר: סעיף 5ב(ב) כבר קיים כיום בחוק הבנקאות שירות ללקוח, הוא זה שמאפשר לבנק חדש לפעול בשמו של לקוח לבצע הליכים שכרוכים בהעברת חשבונות.

<עמיהוד שמלצר: בסעיף 10(1), כפי שאמרתי, אנחנו מחריגים הפרה של חובות, לפי סעיף 5ב, אנחנו רוצים להחריג את זה מסעיף העונשין ומכיוון שהחוק הזה כבר קיים כיום אנחנו קובעים שהתיקון הקטן הזה מתחיל כבר ביום פרסום של חוק ההסדרים ולא ביום התיקון של חוק הבנקאות (שירות ללקוח), בעוד שלוש שנים.

<חן פליישר: אפשר רק הבהרה לסעיף שנקרא והוסף תוך כדי והייתה פה הערה?

רחל עזריה: כן.

<חן פליישר: העניין של החשבונות של הגדרת סוגי החשבונות ואם לא קובעים את הכללים אז רק אם אפשר לחדד מה - - -

<מרב תורג'מן: אני מציעה את הנוסח הבא, 'כללים כאמור בסעיף 5ב1(ב) ייקבעו עד ליום התחילה.

<מרב תורג'מן: לא נקבעו כללים כאמור יחול סעיף קטן (א) על כל סוגי החשבונות'.

<אריאלה מלכה: שסעיף קטן (א) הוא?

<אריאלה מלכה: לפרוטוקול.

<קריאה: ההוראה מחייבת, אוקיי.

<חן פליישר: אבל אז אם בכל זאת רוצים, נגיד שמגיעים למצב הלא הגיוני הזה, שלא נקבעו כללים בזמן, ועכשיו כן מצליחים להגיע להסכמות וקובעים את הכללים, הם צריכים - - - זאת אומרת, זהו?

<חן פליישר: אין אפשרות?

<חן פליישר: בנוסח הזה זה יש שלוש שנים ואם זה לא - - -

<קריאה: תסבירי לנו למה הנורה האדומה נדלקת תוך כדי - - -

<חן פליישר: זו הייתה הצעה של הוועדה.

רחל עזריה: לא, אין נורות אדומות בשלב זה, באמת.

רחל עזריה: אין בעיה, זכותך, אבל - - -

<קריאה: לא, אני רוצה להיות סגורה עם עצמי.

<מרב תורג'מן: ההוראה המקורית קובעת שיש חובה על הבנק הקולט והבנק המעביר להעביר את הפעילות הפיננסית בסוגי חשבונות שנקבעו ויש הסמכה לנגיד, בהסכמת שר האוצר, לקבוע מה הם סוגי החשבונות שההוראה המהותית תחול לגביהם.

<מרב תורג'מן: במהלך הדיונים עלתה השאלה למה הם קובעים את סוגי החשבונות שתחול לגביהם ההוראה, ואם לא קבעו את סוגי החשבונות אז למעשה ההוראה נותרת ריקה מתוכן.

רחל עזריה: החשש היה שהחוק לא ייכנס לתוקף בפועל ולכן אמרנו, להם היה מאוד חשוב להגדיר במה כן חל ולא במה לא.

רחל עזריה: יותר קל להם להגדיר מה כן, הם אומרים שאחרת זה רשימות מסובכות, מה כן הם יודעים שהם מכוסים.

רחל עזריה: אז אמרנו שהם מגדירים מה כן עד שהחוק נכנס לתוקף, אם הם לא הגדירו מה כן עד שהחוק נכנס לתוקף זה יהיה הכול, אלא אם כן הגדירו מה לא.

רחל עזריה: אז כאילו עשינו מה שלהם חשוב ומה שלנו חשוב.

<מרב תורג'מן: אפשר להוסיף ככה, 'כללים כאמור בסעיף 5ב1(ב) ייקבעו עד ליום התחילה; לא נקבעו כללים כאמור', אני רוצה וכל עוד לא נקבעו כללים כאמור יראו שההוראה חלה על כל סוגי החשבונות.

<כפיר בטט: לא, אבל אמרתם הפוך.

<כפיר בטט: אמרתם עד שלוש שנים צריך לקבוע, לא קבע חל על הכול.

<כפיר בטט: מאותו רגע אם רוצים להחריג צריך להגיד מה לא.

<כפיר בטט: צריך להוסיף 'על כל סוגי החשבונות, למעט מה שהנגידה הגדירה שלא'.

אורלי לוי אבקסיס: רגע, אז מעכשיו לעוד שלוש שנים החוק הזה מת?

<כפיר בטט: לא, החוק - - -

אורלי לוי אבקסיס: לא, אם לא הגדירו בשלוש שנים.

<כפיר בטט: התחילה של החוק עוד שלוש שנים, לא הגדירו בשלוש השנים - - -

רחל עזריה: אנחנו תיכף נדבר על הוראת המעבר.

אורלי לוי אבקסיס: - - - כי בעוד שלוש שנים זה מחר.

<כפיר בטט: לא, אני רק יכול להגיד לך שזה יהיה הרבה לפני שלוש שנים כי הם צריכים לפתח את זה.

<כפיר בטט: כלומר לנו יש עניין לעשות את זה כמה שיותר מהר.

<מרב תורג'מן: למעשה יש שלושה חלקים להוראה הזו.

<מרב תורג'מן: האחד, שנקבע כללים עד ליום התחילה, לא נקבעו כללים עד ליום התחילה יחול על כל סוגי החשבונות.

<מרב תורג'מן: החליט לקבוע כללים אחרי יום התחילה אז הוא יקבע על מה זה לא חל.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: הסתייגויות, בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להעלות פה שני דברים.

אורלי לוי אבקסיס: האחד, מתוך כל הנושא, ותאמינו לי, אני למודת ניסיון אישי גם, כל הנושא של השמאים, צריך להבין מה זה אומר לזוג צעיר או בכלל, למי שבא לבקש משכנתא מהבנק, ועכשיו אומרים לו 'יש לנו רשימת של שמאים סגורה'.

אורלי לוי אבקסיס: הרשימה של השמאים הסגורה הזו שעובדת עם הבנק, יש לה שני דברים, אחת, כאשר אנחנו מסתכלים הלכה למעשה, ההערכות שלהם תמיד הן כמעט יהיו הערכות בחסר, מה שגורם לכך שהמשכנתא מתייקרת כי הסיכון עולה כי בסופו של דבר גם אם הבית שווה שני מיליון ומעריכים אותו 1.750 מיליון, זאת אומרת שהוא צריך להביא יותר מהבית כי יכולת המימון שלו הולכת וקטנה, כי בעיקר המשכנתא מתייקרת.

אורלי לוי אבקסיס: זה אחת.

אורלי לוי אבקסיס: שתיים, גם כאשר יש מעברים בין הבנקים, סתם ניקח בנק פועלים ובנק מזרחי, לכל אחד יש את הרשימה הסגורה שלו, כאשר אני באה ואני אומרת שאני רוצה לצורך מיקוח לקחת את ההצעה של השמאי, שדרך אגב כבר שילמתי עליה בעצמי לאותו בנק של השמאים שהבנק מספק לי, אני לא יכולה לקחת שמאים אחרים, ואני כבר שילמתי את זה ואני רוצה לעבור לבנק כדי לקבל מבנק אחר הצעה שאולי תקל לי את ה - - - ואת יודעת, כל תנודה הכי קלה יכולה להגיע לעשרות ואם לא למאות אלפי שקלים בסוף תקופה, ואז אומרים לו 'לא, לא, לא, השמאות של הבנק ההוא לא רלוונטית מבחינתנו'.

אורלי לוי אבקסיס: אז יש לי שתי הצעות.

אורלי לוי אבקסיס: אחת, אחרי סעיף 5ב(א)(2) יבוא (3) 'סיוע בהעברת הערכות חוות דעת שמאי שנערכה על ידי תאגיד הבנק המקורי אל תאגיד הבנק הקולט'.

אורלי לוי אבקסיס: מאחר שכל בנק מחזיק ברשימת שמאים משל עצמו לווה ששילם לשמאי של בנק א' על הערכת שמאות לא יוכל לעשות בה שימוש לצורך מיקוח על תנאי המשכנתא עם בנק ב' שבו יש רשימה שונה של שמאים.

אורלי לוי אבקסיס: תיקון זה בא להציע להתמודד עם צמצום התחרות בין הבנקים והבעייתיות במעבר בין בנק לבנק, בנוסף להקל על הרוכשים בבחירת בנק לקבלת משכנתא.

אורלי לוי אבקסיס: שתיים, אני רוצה להוסיף אחרי סעיף 7(ב) יבוא סעיף 7(ג), 'לא יותנה אדם ברכישת דירה על מנת לקיים את תהליך השמאות מול הבנק.

אורלי לוי אבקסיס: תנאי לאישור המשכנתא לבנקים הוא הצגת שומה לרכש הנרכש'.

אורלי לוי אבקסיס: התנהלות זו גורמת לכשל מהותי בתהליך קבלת ההחלטות ובכושר המיקוח של רוכשי הדירות ותורמת ישירות לעליית מחירי הדירות.

אורלי לוי אבקסיס: הסיבה לכך היא שהרוכשים נמנעים מלקבל חוות דעת שמאי לפני רכישת הדירה לאור העובדה שבמידה שיעשו זאת ישלמו פעמיים לשני שמאים, לשמאי של לפני הרכישה ולשמאי שברשימת הבנקים למשכנתאות לאחר הרשימה.

אורלי לוי אבקסיס: זה עיוות שאותו אנחנו צריכים לתקן, כי העיוות הזה עולה לכל אחד ואחד מאיתנו שהולך לקנות בית, ותאמינו לי, אני יודעת, עולה עד מאות אלפי שקלים בסוף תקופה.

אורלי לוי אבקסיס: אני שואלת, יש לנו הרי בסופו של דבר מאגר של שמאים, אני בטוחה שהם צריכים לעמוד באיזה שהם כללים מסוימים, כללי אתיקה וכדומה, כמו שיש בנק של רואי חשבון או של רופאים שמהם מקבלים חוות דעת, אני יוצאת מנקודת הנחה שהם לא רמאים, יש רמאים בשמאים?

אורלי לוי אבקסיס: תתפסו אותם, תמצו איתם את הדין, אבל אל תיתנו לי כלקוח לעבוד מול חוות דעת שאיננה מייצגת את הערך האמיתי ואז אני צריכה להביא הון שאין לי או ללוות יותר מהבנק ולהעלות לי את הסיכון של המשכנתא.

אורלי לוי אבקסיס: את זה אני רוצה לשנות ולכן אני רוצה להעלות להצבעה את שני הסעיפים האלה.

רחל עזריה: אוקיי, אנחנו נשמע התייחסות.

<דודי בבלי: אני מבין את התכלית.

<דודי בבלי: רק שאלה, אם יש הערכת חסר, אז יש הערכת חסר בכל מקרה, כלומר גם הערכת חסר בבנק הראשון, אז היא תגולגל, איך זה ימנע את הערכת החסר?

אורלי לוי אבקסיס: ראשית אני לא אשלם פעמיים על שני שמאים.

<דודי בבלי: את זה הבנתי.

אורלי לוי אבקסיס: תראה, יש דברים שניסיתי לתקן בקטן ויש דברים שניסיתי לתקן ביותר גדול.

אורלי לוי אבקסיס: אני יודע שיהיה חוסר הסכמה, בעיקר בנק ישראל ששומר על הבנקים ועל הריביות שהם גובים והריבית - - - אפס ומאפשר את ההתנהלות הזו שחותכת לנו, הזוגות הצעירים, ובכלל לכל מי שרוכש דירה, את היכולת שלנו לעמוד על הרגליים וגם להתקיים במקביל, אני באה ואני אומרת שהנושא של השמאות הוא גם עלות שבסופו של דבר אני נדרשת לשלם פעמיים - - -

<דודי בבלי: אבל רגע, אני חייב להבין - - -

רחל עזריה: בואי נשמע.

אורלי לוי אבקסיס: לא, הוא שאל אותי לגבי שני - - - ואם שמת לב, בהסתייגות השנייה, שם אני כבר אומרת למה אני צריכה להיות קשורה לאותם שמאים, ששימו לב, אתם כבנק ישראל צריכים לעשות ביקורת, האם השמאים נותנים ערך אמיתי של הבית לעומת ערך השוק.

<דודי בבלי: אז זו סוגיה בפני עצמה.

<דודי בבלי: יש פה שאלה באמת מעניינת ויכול להיות שיש פה משהו באמת מעניין, אבל אני חייב להגיד שהפתרון שלנו, מה שעולה פה, הוא פתרון תפעולי, הוא מדבר רק על ההיבטים התפעוליים.

<דודי בבלי: זה מתקשר לעולמות של העברת מידע ויש פה המון המון סוגיות אחרות.

<דודי בבלי: קצת קשה לנו עכשיו לקשור בין שני הדברים.

רחל עזריה: מה החוק אומר?

<דודי בבלי: החוק הוא העברה תפעולית - - -

רחל עזריה: החוק אומר שמעבירים טכנית את הכול - - -

אורלי לוי אבקסיס: אין בעיה, בהעברה הטכנית הזו יש גם חוות דעת שמאי על ערך הנכס שהוא קשור לרשימה של המומלצים של הבנק.

אורלי לוי אבקסיס: מדוע - - -

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: אם מישהו - - -

אורלי לוי אבקסיס: מדוע זה לא יעבור יחד זה?

<דודי בבלי: אני אגיד לך.

<דודי בבלי: עולמות העברת המידע - - -

רחל עזריה: אם אתה משלם משכנתא - - -

אורלי לוי אבקסיס: זה האינטרס של בנק איקס ובנק וואי, שניהם, להוריד את הערך של הנכס.

רחל עזריה: רגע, אורלי, שנייה.

רחל עזריה: אם עוברים מבנק לבנק ועד עכשיו שילמת משכנתא מבנק איקס ואתה עובר לבנק וואי, יש לזה משמעות מבחינת השמאות?

<דודי בבלי: פה, אם אני הבנתי נכון, היא מדברת על העברת המידע, בעצם על טופס השמאות שממילא שילמתי עליו, למה שאני אשלם שוב לבנק החדש.

אורלי לוי אבקסיס: מה גם שהאינטרס של שני הבנקים זה לא - - -

<דודי בבלי: הבנתי הרעיון.

<דודי בבלי: זה מתקשר לעולם של העברת מידע.

<דודי בבלי: תכלית החוק, ההצעה פה בעצם מדברת, שוב, על העברת פעילות קיימת, שירותים, מוצרים וכן הלאה קיימים בבנק מסוים.

חיים ילין: ללא עלות.

חיים ילין: השאלה אם 'ללא עלות' תופס את מה שהיא אומרת.

<דודי בבלי: זה שני דברים שונים.

<דודי בבלי: לא, היא מדברת על ללא עלות על הערכת השמאי, אנחנו מדברים פה על ללא עלות על ההעברה עצמה, זה שני דברים שונים.

חיים ילין: נכון, אבל השאלה אם אתה עובר as is.

<דודי בבלי: עוד פעם, זה משהו שצריך ללמוד את מה שמוצע פה, אבל הוא פשוט לא קשור לעניין הזה.

אורלי לוי אבקסיס: הוא בוודאי קשור כי הוא נגזרת של מה שאתם מחליטים פה.

<דודי בבלי: הוא קשור לעולמות של העברת מידע ואת העניין הזה צריך לבחון באופן אחר.

<דודי בבלי: אני לא יודע אם זה המקום.

אורלי לוי אבקסיס: יש לזה השפעה פיננסית, יש בזה עלות כלכלית ובהעברה בין ה - - -

<דודי בבלי: על הכיפק, אני לא פוסל, אבל זה משהו שצריך להבין אותו, להבין את המשמעויות כי יש לו משמעויות משפטיות כלכליות וכן הלאה.

<דודי בבלי: פה אנחנו מדברים על העברות תפעוליות, לכן לקשור את זה בחוק הזה, זה דורש בחינה, הנושא הזה.

אורלי לוי אבקסיס: איפה צריך לעשות את זה אם לא?

<דודי בבלי: בעולם שאנחנו מתעסקים בו היום, עולם העברת המידע למשל, שם זה המקום, ואנחנו מתעסקים בזה לא מעט.

<דודי בבלי: אנחנו כבר שנה מתעסקים בעולם של העברת מידע.

אורלי לוי אבקסיס: לא - - - את העלות הנוספת בהעברה - - -

<דודי בבלי: שוב, אני אומר, זה נושא שצריך ללמוד אותו.

רחל עזריה: אורלי צודקת, זה פשוט לא בחוק הזה.

אורלי לוי אבקסיס: איפה זה יהיה?

רחל עזריה: אורלי, שנייה, בחוק הזה אנחנו - - -

אורלי לוי אבקסיס: אבל זה רלוונטי - - -

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך כי אנחנו לא מדברים על העברת הלוואות מבנק לבנק, אנחנו מדברים - - -

סאלח סעד: לא, אבל אם החשבון עובר מבנק לבנק אז בוודאי ההלוואות עוברות איתו.

<דודי בבלי: לא, לא, לא.

<דודי בבלי: קודם כל זה לא הלוואה פה, זה מידע על הערכת שמאי, זה לא ההלוואה עצמה ואנחנו גם בכל מקרה לא מדברים על העברה של ההלוואות.

<דודי בבלי: פה אנחנו מדברים על העברה של מידע - - -

אורלי לוי אבקסיס: שנייה, אנחנו צריכים להבין.

אורלי לוי אבקסיס: אם אני תוך כדי תהליך של לקיחת משכנתא, עדיין לא לקחתי את המשכנתא, אבל שילמתי חלק מהעלויות המצטברות לבניית תיק המשכנתא, ביניהם גם לשמאי ש - - - עכשיו אני רוצה להגיד לך יותר מכך, הרציונל של בנק איקס וואי בהערכת חסר של השמאים - - -

רחל עזריה: רגע, רגע, שנייה.

רחל עזריה: תסיימי את ה - - -

אורלי לוי אבקסיס: ולכן אני אומרת שבנק שאני מעבירה אליו צריך לקבל את הערכת השמאי הקודם כי הוא צריך להבין שגם הבנק ההוא רוצה לתת הערכת חסר כדי לייקר את ההלוואה שלו.

אורלי לוי אבקסיס: לכן אני אומרת, אין שום מניעה שאותה הערכת שמאי - - -

רחל עזריה: אבל זה לא זה.

אורלי לוי אבקסיס: את לא מבינה את זה, אז אל תגידי שאת לא - - -

רחל עזריה: אני מבינה היטב, אני רק אומרת שזה לא האירוע.

<דודי בבלי: לא, אני מציע שאולי נשב על זה בצורה נפרדת ונעשה על זה חשיבה - - -

אורלי לוי אבקסיס: אז מה שאני מנסה לומר, אני תוך כדי מהלך וכשאני מעבירה את כל הפעילות אני רוצה לבדוק, אולי גם את המשכנתא ניקח מהבנק החדש.

אורלי לוי אבקסיס: עוד לא הגעתי לסיום תהליך, אבל בהחלט התחלתי אותו, שילמתי על שמאי מתוך הרשימה המאוד מצומצמת של בנק איקס ועכשיו אני מעבירה ואני אומרת 'בקשה, תכירו בזה, או תיקחו את זה כחלק - - -

<דודי בבלי: אז אני יכול להגיד לך שבעולם של המידע, למשל אחד הנושאים שאנחנו מתעסקים בו זה בדיוק השוואת העלויות.

<דודי בבלי: אגב, גם נושא של משכנתאות, אנחנו רוצים להקל בכלל בכל התהליכים של רישום המשכנתא, שלקוח בכלל לא יטורטר, אז זה מתקשר לעולם הזה.

<דודי בבלי: לגמרי, אנחנו ממש בכיוון, פשוט זה עולם אחר ואפשר לשבת על זה ולשמוע ובאמת לדבר, זה פשוט לא כל כך קשור לעניין התפעולי.

<דודי בבלי: אנחנו פה מדברים על העברה תפעולית נטו של שירותים קיימים בבנק א' לבנק ב'.

<דודי בבלי: אני מבין שזה מתקשר במסגרת הרחבה יותר, אבל אפשר לשבת על זה ולשמוע.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא שירות שהבנק נותן לי?

<דודי בבלי: זה לא שירות בנקאי במובן הזה של מוצר או שירות בנקאי שאני מקבל באופן שוטף שאני כבר מקבל אותו ואני מעוניין לקבל אותו מבנק אחר.

<דודי בבלי: שזו המהות, התכלית, של הרעיון פה.

<דודי בבלי: היא גם לא מתעסקת בנושאים כלכליים פה, אנחנו מדברים רק על נושאים תפעוליים.

<דודי בבלי: יש פה שאלות כלכליות.

רחל עזריה: חבר הכנסת יונס, יש לך גם הסתייגויות?

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מצביעים על זה עכשיו.

רחל עזריה: תיכף, הקראנו את כל ההסתייגויות, אבל אנחנו עכשיו מסיימים את ההקראה.

אורלי לוי אבקסיס: אז הקראתי את ההסתייגויות שלי.

אורלי לוי אבקסיס: זה יעלה להצבעה?

רחל עזריה: בסדר, אנחנו נצביע, תהיה הצבעה.

חיים ילין: אני מחכה לראות אם יש הפסקה.

רחל עזריה: אני עושה הפסקה של רבע שעה.

רחל עזריה: אני מחדשת את הישיבה.

רחל עזריה: אחד הנושאים שעלו במהלך הדיונים זה מה קורה בשלוש השנים עד שהצעת החוק נכנסת לתוקף, שבעצם אני קיבלתי הרבה תלונות שהיום כשאנשים מנסים לעבור מבנק לבנק הם מפסידים הרבה מההטבות שהם זכאים להן, על אף שיש הנחיה של בנק ישראל שזה לא אמור לקרות.

רחל עזריה: לכן אנחנו נכניס להוראות המעבר של הצעת החוק ופשוט נהפוך את ההנחיה לחוק.

רחל עזריה: זה בין היתר כי אני מאמינה שבסוף הרגולטור הכי טוב הרבה פעמים זה הציבור וכשדברים נמצאים בחקיקה הציבור יודע וכשדברים נמצאים בהנחיות בין רגולטור הרבה פעמים זה לא מפורסם.

רחל עזריה: אני אקריא.

רחל עזריה: זה יהיה בהוראות המעבר של החוק.

רחל עזריה: 'ביקש לקוח לסגור את חשבונו יפעל הבנק כדלקמן'.

<מרב תורג'מן: תהיה הבהרה שבתקופה שמיום פרסום החוק ועד ליום התחילה, אם זה יהיה שלוש שנים ואם זה יהיה ארבע שנים, תחול ההוראה הבאה, כפי שחברת הכנסת עזריה מציגה כך ש - - -

הבנק כדלקמן: זהו, זו הוראת שעה עד שהחוק נכנס לתוקף.

הבנק כדלקמן: אז נתנו מענה גם לשלוש השנים הקרובות.

הבנק כדלקמן: יש למישהו הערות?

<קריאה: מה המטרה?

רחל עזריה: המטרה היא שהציבור יידע שאלה הזכויות שלו.

רחל עזריה: המטרה היא שגם בשלוש השנים האלה לא יהיה אפשר לפגוע במי שמבקש לסגור חשבון בנק.

רחל עזריה: כיוון שקיבלתי הרבה מאוד תלונות בעניין הזה פניתי לבנק ישראל והופתעתי לגלות שאסור לעשות את זה, רק שהרבה מאוד אנשים לא יודעים והדברים האלה, לצערי, כן קורים.

רחל עזריה: את רצית לומר משהו קודם.

רחל עזריה: זה הזמן ואז אנחנו עוברים להצבעה.

<אביטל יערי: כן, באמת תודה רבה שזכרת אותי.

<אביטל יערי: האמת שאנחנו הגשנו - - -

<אריאלה מלכה: אנחנו זה איגוד הבנקים?

<אביטל יערי: כן.

<אביטל יערי: שוב אני מודה לך שזכרת אותי.

<אביטל יערי: אנחנו הרגשנו שלא בנוח עם הסעיף של העיצומים במקרה שהבנק באמת עושה כל מה שנדרש ממנו, אבל מאיזה שהוא כשל שלא קשור לבנק עצמו הוא עדיין יכול למצוא את עצמו בתוך הסעיף הזה של העיצומים.

רחל עזריה: באיזה מהסעיפים את חושבת שזה יכול לקרות?

רחל עזריה: כי עבדנו מאוד קשה כדי שזה לא יקרה.

<אביטל יערי: בסעיף של העיצומים בסעיף (3).

<אביטל יערי: 'לא העביר את הפעילות הפיננסית של הלקוח' יכולים להיות עיצומים.

<אביטל יערי: קודם כל נזכיר שהחוק עוד בחיתוליו ואנחנו עוד לא יודעים לגמרי איך הוא יעבוד.

רחל עזריה: הוא יעבוד מעולה.

<אביטל יערי: בעזרת ה'.

<אביטל יערי: באמת.

<אביטל יערי: ועדיין אנחנו מרגישים שלא בנוח כשאנחנו לא יודעים, אנחנו אפילו לא יודעים להגיד מראש איזה כשלים טכניים יכולים להיות ואנחנו חושבים שיכולים להיות כשלים שלא קשורים בהכרח ל - - -

רחל עזריה: אז את בניסוח של 'לא העביר', אז בואי אני אגיד לך מה הניסוח שאנחנו מציעים, 'לא אפשר ללקוח להעביר'.

רחל עזריה: אנחנו בסעיף (3), לא אפשר ללקוח להעביר.

<מעין נשר: אנחנו עדיין חושבים שכדאי להוסיף, ליתר ביטחון, את הביטוי 'לא אפשר ללקוח להעביר את פעילותו הפיננסית מטעמים בלתי סבירים'.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב לסעיף הזה ספציפית כי באמת הסעיפים (1) ו-(2) יחסית ברורים, לקחת מהלקוח עמלה, בסדר, לא היית צריך, ברור על מה העיצום, פה זה משהו שהוא מאוד אמורפי, 'לא אפשר'.

<מעין נשר: יכולות קודם כל להיות תקלות טכניות, יכולים להיות מצבים שבנק - - -

רחל עזריה: לא, 'לא אפשר' זה לא תקלות טכניות.

<מעין נשר: אבל יכולים להיות מצבים שבנק עשה את כל מה שהוא יכול, אבל לא התאפשר להעביר - - -

רחל עזריה: לכן אמרנו 'לא אפשר', לא אמרנו 'לא התאפשר'.

<מעין נשר: הוא לא אפשר, כמובן זה לא עבר.

רחל עזריה: לא, שמרנו על זה מאוד מאוד ברור, אם הוא לא אפשר.

רחל עזריה: שמרנו על זה אקטיבי, זה לא שלא התאפשר.

<מעין נשר: אני אשמח להבין מה הבעיה עם שלוש המילים שהצענו 'מטעמים בלתי סבירים'.

רחל עזריה: כי אז את צריכה להוכיח שזה מטעמים בלתי סבירים.

רחל עזריה: ואם זה סתם הפקיד, לא יודעת מה, שכח?

רחל עזריה: תגידו אז תמיד הפקיד ישכח ואז זה לא יהיה טעמים בלתי סבירים, אבל זה עדיין.

<מעין נשר: אם תמיד הפקיד שוכח זה טעם בלתי סביר.

רחל עזריה: לא תמיד, פעם הפקיד ישכח, פעם הפקיד לא התכוון, פעם הוא לחץ על הכפתור הלא נכון.

רחל עזריה: למה להיכנס לדיון הזה?

<קריאה: זה אומר שאם נשתדל אקטיבית אנחנו לא אשמים ב - - -

<קריאה: כן, הכוונה 'לא אפשר' שאנחנו עשינו משהו אקטיבי - - -

רחל עזריה: לכן אנחנו אומרים 'לא אפשר', בדיוק, זו אקטיביות.

<קריאה: זו הכוונה, רק משהו אקטיבי שלא אפשר.

רחל עזריה: כן, ולא שעשיתם את כל העבודה, רק שהבנק השני לא קלט, או שעשיתם את כל העבודה והייתה תקלה טכנית.

רחל עזריה: אתם צריכים - - -

<קריאה: אני אפשרתי, אבל הייתה תקלה שלא גרמה למעבר.

<מעין נשר: אנחנו מבקשים שזה יירשם בפרוטוקול ושזה יהיה ברור ואם ככה אנחנו מוכנים להסכים לנוסח.

<מרב תורג'מן: גברתי, אנחנו פשוט חושבים שמטעמים בלתי סבירים זה מונח שנתון לפרשנות, הוא לא מתאים לעולם העיצומים הכספיים ולכן אנחנו לא חושבים שצריך להכניס כאן את שיקול הדעת לעניין מהו טעם בלתי סביר.

<מעין נשר: מאחר ששאר העיצומים בחוק הבנקאות הם גם בנוסח שלא אפשר ומאחר שברור פה לפרוטוקול שאם הבנק עשה הכול וזה לא איזה שהיא תקלה טכנית וזה יירשם אנחנו - - -

<מרב תורג'מן: כן.

<מעין נשר: כן.

<מעין נשר: יש לנו שתי הערות נוספות, אחת, עניין טכני.

<מעין נשר: אתם שיניתם את הנוסח של העלות בגין ההליך.

<מעין נשר: אז גם בסעיף 5ב1, 'נוח אמין מאובטח ובלא עלות ללקוח', צריך להבהיר שזה בגין ההליך.

רחל עזריה: עשינו את זה.

רחל עזריה: עבדנו על זה.

<מעין נשר: ובאופן כללי עדיף אולי לא לכתוב את המילה 'הליך', אלא עלות בגין העברת הפעילות, כי המילה הליך היא מאוד מאוד רחבה.

<קריאה: להיפך, הליך מדבר על הפעולה של ההעברה, שלא קשור ב - - -

<מעין נשר: טוב, בסדר.

רחל עזריה: אני רוצה לעבור להצבעה.

<מעין נשר: רק שנייה, יש לנו עוד הערה אחת.

<אלעד כהן: בסעיף 5ב1 אנחנו חושבים שנכון יהיה - - -

רחל עזריה: אתם באתם לכל הדיונים, ישבתם בשקט כל הדיונים, מה עכשיו, מאיפה זה בא?

<מעין נשר: אנחנו ישבנו בשקט כי אנחנו חיכינו שתיתנו לנו רשות דיבור, כי אנחנו מנומסים.

רחל עזריה: אתם נרשמתם לדיבור?

<מעין נשר: ביקשנו את רשות הדיבור ונאמר לנו שתינתן לנו אפשרות להתייחס - - -

רחל עזריה: יאללה, קדימה, בבקשה.

רחל עזריה: רשות הדיבור אצלכם, בבקשה.

<אלעד כהן: אז בסעיף 5ב1 אנחנו חושבים שנכון יהיה להבהיר ש - - -

רחל עזריה: סליחה, שם מלא לפרוטוקול.

<אלעד כהן: אלעד כהן, בנק הפועלים.

רחל עזריה: אז למה אתה עם סרט?

<אלעד כהן: אני עורך דין חיצוני של בנק הפועלים.

רחל עזריה: אז למה את עם סרט של לוביסט?

רחל עזריה: כי אתה עורך דין חיצוני.

רחל עזריה: ככה זה עובד.

<אלעד כהן: בסעיף 5ב1, אנחנו חושבים שנכון יהיה להבהיר ששבעה ימים יהיו שבעה ימים מהמועד שבו הבנק המקורי יקבל לידיו את אישור הבקשה של הלקוח מהבנק הקולט, שזה לא ייספר מיום האישור אלא מיום קבלת האישור אצל הבנק המעביר.

רחל עזריה: אבל זה מהבנק המעביר.

רחל עזריה: לא, חברים, לא רלוונטי.

רחל עזריה: הבנק המעביר צריך תוך שבעה ימים להעביר, לא אכפת לי - - -

<אלעד כהן: ממתי?

<אלעד כהן: שבעה ימים ממתי?

<אלעד כהן: מהיום שבו הוא מקבל את הבקשה, לא מהיום שבו הבנק הקולט אישר ללקוח.

<כפיר בטט: זה חוזר לעניין של ה'אפשר', אנחנו דורשים את האפשר.

<כפיר בטט: מה שאתם מבקשים נכנס כבר לרזולוציה של איזה טכנולוגיה בדיוק תידרש.

<כפיר בטט: אנחנו לא יודעים עדיין להגיד שיישלח אישור לבנק המקורי, יכול להיות שמהבנק הקולט.

<אלעד כהן: לא, אני אסביר.

<אלעד כהן: כרגע הנוסח אומר שבעה ימי עסקים ממועד אישור בקשתו של הלקוח בידי הבנק הקולט.

<אלעד כהן: הבנק המעביר לא יודע מתי אושרה הבקשה של הלקוח בידי הבנק הקולט, הוא יודע מתי נודע לו על האישור, מהיום שבו נודע לנו על האישור אנחנו צריכים לאפשר את ההעברה, לא מהיום שבו הבנק הקולט אישר.

<אלעד כהן: אין שליטה על זה.

<כפיר בטט: אני רוצה רק לחדד.

<כפיר בטט: הנוסח שאתם הצעתם מתייחס גם לרזולוציה של בסופו של דבר איך מקבלים את האישור ומה - - -

<אלעד כהן: לא, אני לא מתייחס לאיך אני מקבל את האישור, אני שואל ממתי סופרים שבעה ימים.

<מרב תורג'מן: כתוב פה, ממועד אישור בקשתו של הלקוח בידי הבנק הקולט.

<אלעד כהן: הקולט.

<מעין נשר: אבל איך הבנק המעביר יידע שהוא הגיש בקשה?

<מרב תורג'מן: הוא הגיש בקשה - - -

<מעין נשר: נניח שלקוח נכנס לבנק איגוד והוא אומר לבנק איגוד 'אני רוצה לעבור אליכם' ובנק איגוד קיבל את הבקשה ושם את זה במגרה.

<מעין נשר: עברו שבעה ימים מיום האישור ועכשיו הבנק הקודם שלו, נניח שהוא היה בנק לאומי, חייב בעיצומים כספיים.

<מרב תורג'מן: אבל אישור הבקשה הוא לא לשים במגרה, הוא צריך לאשר את הבקשה.

<מעין נשר: אבל זה בדיוק העניין, שאנחנו לא יודעים איך יתבצע אישור הבקשה ואיך יהיה התהליך הזה.

<מעין נשר: תקשיבו, חברים, זה באמת הערה טכנית.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שזה מאוד הגיוני לתת את ההבהרה הזאת כדי שלא ייווצר מצב שהבנק המעביר לא יידע שהבנק הקולט אישר.

רחל עזריה: בנק ישראל, אתם רוצים להתייחס?

<דודי בבלי: אני חושב שאנחנו צריכים לחדד את הנקודה הזאת כי - - -

<כפיר בטט: אפשר אולי למצוא איזה נוסח.

<דודי בבלי: למצוא איזה נוסח שמבהיר את זה שזה התקבל.

רחל עזריה: אז תעבדו על זה בינתיים.

רחל עזריה: התייחסויות נוספות?

רחל עזריה: זהו, סיימתם?

<אלעד כהן: מרב, כרגע כתוב בתוך שבעה ימי עסקים ממועד אישור בקשתו של הלקוח בידי הבנק הקולט או בתוך מועד אחר שקבע הנגיד בהסכמת שר האוצר.

<אלעד כהן: אני חושב שנכון יהיה להבהיר בתוך מועד אחר מאוחר יותר, מאוחר יותר משבעה ימים, לא מוקדם יותר משבעה ימים.

רחל עזריה: זהו, סיימתם?

<קריאה: כן.

רחל עזריה: מצוין, יישר כוח.

רחל עזריה: אנחנו עוברים להצבעה.

רחל עזריה: אני אתחיל בהצבעה על ההסתייגויות.

רחל עזריה: רק תקריאו לנו את הנוסח לתיקון.

<חן פליישר: נקריא מה שיצא.

<חן פליישר: בתוך סעיף 5ב1(א) יהיה כתוב 'וזאת בתוך שבעה ימי עסקים ממועד', עכשיו התוספת, 'שבו יקבל הבנק המקורי לידיו הודעה על' ואז ממשיכים כמו שהיה קודם.

<קריאה: השאלה ממי?

<קריאה: מי נותן את ההודעה, הבנק הקולט?

<אלעד כהן: לא, לא בהכרח, זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

<חן פליישר: העיקר שיקבל הודעה.

<דודי בבלי: הודעה בדבר האישור.

<אלעד כהן: האישור של הבנק הקולט.

<אלעד כהן: הדרך להעביר את זה יכולה להיות דרך - - -

רחל עזריה: חברים, אנחנו צריכים לשמוע את הניסוח.

<מרב תורג'מן: אחרי 'וזאת בתוך שבעה ימי עסקים ממועד שבו יקבל הבנק המקורי לידיו הודעה על אישור בקשתו של לקוח בידי הבנק הקולט'?

רחל עזריה: מצוין.

רחל עזריה: יופי.

רחל עזריה: אנחנו עוברים להצבעה.

<מרב תורג'מן: אוקיי.

<מרב תורג'מן: הצבעה על ההסתייגויות.

רחל עזריה: מתחילים בהצבעה על ההסתייגויות.

<מרב תורג'מן: אני אציג הסתייגות הסתייגות ונעלה להצבעה.

<מרב תורג'מן: ההסתייגות הראשונה של חבר הכנסת חיים ילין.

<מרב תורג'מן: כל ההסתייגויות הן בשם כל סיעת 'יש עתיד', נכון?

חיים ילין: כן.

<מרב תורג'מן: ויש לי את החתימות המקוריות?

אורי מקלב: מרב, ההסתייגויות היו מונחות בפנינו, נכון?

רחל עזריה: כן.

<מרב תורג'מן: הן הונחו, הן הוצגו על ידי המציעים ועכשיו צריך להצביע עליהן.

אורי מקלב: את מצביעה לפי מספרים, הסתייגות 1, 2, 3.

אורי מקלב: לפי המספר?

<מרב תורג'מן: על ההסתייגות וככל שתחליט הוועדה על האישור להעלות את זה למליאה.

חיים ילין: יש לנו פה 60.

אורי מקלב: אבל לפי המספר.

<מרב תורג'מן: הסתייגות מספר 2 של חבר הכנסת חיים ילין, שבמקום 'בנק' יבוא 'תאגיד בנקאי'.

רחל עזריה: מי בעד?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: ההסתייגות הוסרה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 2 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

<מרב תורג'מן: אישור ועדת הכספים או הכלכלה או אישור ועדת המדע, אדוני מסיר את ההסתייגות הזאת?

חיים ילין: לא.

חיים ילין: כל ההסתייגויות, כמו שהן, חוץ ממה שהורדתי שהיה תיקון.

מוסי רז: אבל חבר הכנסת מקלב צודק, מספיק להגיד מספר ההסתייגות.

רחל עזריה: כן, פשוט תקריאי את המספר.

<מרב תורג'מן: אוקיי.

<מרב תורג'מן: הסתייגות 3, 4 ו-5 של חבר הכנסת חיים ילין.

<מרב תורג'מן: הן כולן לחלופין אחת לשנייה.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 3, 4 ו-5 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

<מרב תורג'מן: הסתייגות מספר 6, באופן מקוון או באופן אחר אם ביקש זאת הלקוח.

רחל עזריה: מי בעד?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: מי נמנע?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 6 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

<מרב תורג'מן: במקום שבעה ימי עסקים בתוך חמישה ימי עסקים, לחילופין בתוך שלושה ימי עסקים.

רחל עזריה: מי בעד?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 7 ו-8 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

<מרב תורג'מן: אחרי המילים 'שעל הפעילות הפיננסית המתנהלת בהם' יבוא המילה 'לא'.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: למה אתה לא מסיר את זה?

חיים ילין: בשביל לראות איך אתם מצביעים, אם אתם יודעים על מה אתם מצביעים.

רחל עזריה: נו, באמת, די, חיים.

רחל עזריה: אתה מסיר את ההסתייגות?

<מרב תורג'מן: אדוני מסיר את ההסתייגות הזו?

רועי פולקמן: אפשר באמת להגיד את המספר.

רחל עזריה: זה התקבל?

<מרב תורג'מן: ב-(ג) לא, אין אישור ועדת כלכלה.

<מרב תורג'מן: הסברנו, זה האישור הפרטני.

<מרב תורג'מן: את צריכה להצביע על סעיף 10.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 10 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

<מרב תורג'מן: 11 ו-12 זה לחלופין, אחת ועדת הכספים, אחת ועדת הכלכלה.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 11 ו-12 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

<מרב תורג'מן: אחרי 'בהסכמת שר האוצר' 'באישור ועדת הכספים של הכנסת', 13, 14, הן לחילופין.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 13 ו-14 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

<מרב תורג'מן: 15, להסיר את המילה הנגיד?

רחל עזריה: זה שוב לחילופין.

<מרב תורג'מן: זו המשמעות.

רחל עזריה: שלושת אלה לחילופין.

חיים ילין: אני רוצה לראות עכשיו את 'כולנו' מצביעים נגד כחלון, זה מה שאני רוצה לראות.

רחל עזריה: אין בעיה.

רחל עזריה: 15, 16, 17.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגויות 15, 16, 17?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 15, 16 ו-17 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

<מרב תורג'מן: הסתייגות מספר 18, הנגיד, בהסכמת ועדת הכספים.

חיים ילין: 18 לחוד ו-19 לחוד.

רחל עזריה: 19 ו-20 זה - - -

<מרב תורג'מן: את 20 הוא הסיר.

רחל עזריה: את 20 הסרת, את 19 אתה מסיר?

חיים ילין: לא.

חיים ילין: את 18 אני משאיר,19 משאיר, 20 הסרתי.

רחל עזריה: בסדר, מי בעד הסתייגות 18?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 18 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות 19, מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 19 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות, 21, 22, 23, 24.

<מרב תורג'מן: לא, רק עד 23.

רחל עזריה: בסדר, 21, 22, 23, זה הסתייגויות לחילופין.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 21, 22 ו-23 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: 24, 25, 26.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 24, 25 ו-26 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: 27, 28, 29.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 27, 28, ו-29 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: 30 ירד.

<מרב תורג'מן: למעשה מ-30 עד 37, חבר הכנסת ילין, ירד.

<מרב תורג'מן: בסדר?

רחל עזריה: הלאה.

רחל עזריה: 38, 39, 40.

<מרב תורג'מן: מ-38 עד 42.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגויות 38, 39, 40, 41, 42?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 38, 39, 40, 41, 42 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: 43, 44.

<מרב תורג'מן: 43 ו-44 זה התאמה להסתייגויות אחרות שכתובות פה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 43?

חיים ילין: לא, אבל תעשי 43, 44 לחוד, כי פעם זה - - -

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: 43.

רחל עזריה: אני התכוונתי לעשות לחוד.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 43?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 43 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות 44.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 44 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות 45, 46 ו-47, לחילופין.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 45, 46, 47 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: 48.

רחל עזריה: זה לחילופין?

<מרב תורג'מן: כפל העיצום, זה מה שאתה מבקש?

חיים ילין: כן.

רחל עזריה: אוקיי, מי בעד הסתייגות 48?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 48 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 49?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 49 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 50?

רחל עזריה: הורדת אותה?

חיים ילין: לא.

רחל עזריה: אין בעיה.

רועי פולקמן: הוא רוצה סעיף מיוחד שאומר - - -

רחל עזריה: יש בעיה עם ההסתייגות?

<מרב תורג'מן: לא, אני אשנה את הנוסח כיוון שזה לא הוראה - - -

חיים ילין: אני רוצה לראות איך אתם מצביעים נגד משהו שנלחמנו עליו במשך שלוש שנים ושום דבר כמעט לא קרה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, בוא תראה איך אנחנו מצביעים נגד.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

חיים ילין: זה מדהים, החבר'ה יוצאים לתקשורת ואומרים שהם נלחמים למען העם, נכון?

חיים ילין: ממש, מדהים.

רחל עזריה: אין בעיה.

רחל עזריה: נו באמת.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 50 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

חיים ילין: אנחנו עם העם, חבר'ה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 51 עד 53?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 51, 52 ו-53 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: הסתייגות 54.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

<מרב תורג'מן: לא הסרת אותה?

חיים ילין: לא.

<מרב תורג'מן: לדעתי זה נכלל.

חיים ילין: לא, 'בהסכמת הנגיד' יבוא 'בהסכמת ועדת הכלכלה', זה במקום.

<מרב תורג'מן: אבל הכניסו פה אישור ועדת כלכלה.

חיים ילין: לא, במקום המילים 'בהסכמת הנגיד', זה במקום הנגיד.

רחל עזריה: רגע, אדוני, מה אתה מצלם שם?

רחל עזריה: מי זה המסריט?

<קריאה: אני עובד עם לובי 99.

רחל עזריה: בסדר.

<מרב תורג'מן: בהסתייגות מספר 54 חבר הכנסת ילין מציע - - -

חיים ילין: אנחנו מפחדים מלהב 433, זה הכול.

חיים ילין: כל עוד שלהב לא מצלם פה אתה יכול לצלם חופשי.

רחל עזריה: קדימה, מי בעד הסתייגות מספר 54?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 54 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות מספר 55?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

חיים ילין: זה לא יאומן, נותנים לכם כוח לכנסת ואתם מצביעים נגד

רחל עזריה: אתם מפריעים באמצע הצבעה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 55 של חה"כ חיים ילין – נדחתה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 56, 57, 58?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 56, 57 ו-58 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

רחל עזריה: 59 ו-60 ביחד.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגויות מספר 59 ו-60 של חה"כ חיים ילין – נדחו.

חיים ילין: רביזיה על כל ההסתייגויות אני מבקש.

רחל עזריה: רביזיה על כל ההסתייגויות, בבקשה.

חיים ילין: מרב, אל תכעסי עליי, זה לא נגדך.

<מרב תורג'מן: לא, אני?

<מרב תורג'מן: חלילה.

רחל עזריה: הכול בסדר, כל אחד עושה את העבודה שלו.

<מרב תורג'מן: גברתי, לסדר היום, רק בעוד חצי שעה אפשר להצביע.

מוסי רז: רק הראשונה, השנייה ביטלנו.

רחל עזריה: אני ממשיכה את שאר ההסתייגויות.

רחל עזריה: יש כאן הסתייגות של מרצ.

רחל עזריה: הסתייגות שנייה הסרתם, אנחנו בהסתייגות של קבוצת מרצ.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות 1? ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 1 של קבוצת מרצ – נדחתה.

רחל עזריה: אנחנו עוברים להסתייגות של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

<מרב תורג'מן: רק שנייה.

<מרב תורג'מן: לפי הסדר שהוגש זה חבר הכנסת סאלח סעד.

רחל עזריה: אבל הורדת את מה שהוטמע?

רחל עזריה: היה משהו שהוטמע.

רחל עזריה: אני כבר לא זוכרת מה.

סאלח סעד: לא, יש שמונה הסתייגויות.

רחל עזריה: 8 הוטמע.

<מרב תורג'מן: אישור ועדת הכלכלה, 8 הוטמע.

<מרב תורג'מן: אני מוחקת את זה.

רחל עזריה: כי זה בחוק.

סאלח סעד: לא, לא למחוק.

רחל עזריה: זה הוטמע, זה בחוק.

רחל עזריה: הכנסנו לחוק.

רחל עזריה: לוודא שאנחנו מצביעים נגד עצמנו.

רחל עזריה: אנחנו מתחילים עם ההסתייגות.

<מרב תורג'מן: בשמך בלבד, אדוני?

סאלח סעד: כן.

רחל עזריה: הסתייגות מספר 1.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 1 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות 2, מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 2 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות מספר 3.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 3 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

רחל עזריה: מי בעד הסתייגות מספר 4?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 4 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות מספר 5.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 5 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

<מרב תורג'מן: זה גם הוטמע.

<מרב תורג'מן: בהגדרה של בנק בעל היקף פעילות קטן כבר יש אישור ועדת הכלכלה.

סאלח סעד: אם זה הוטמע, לפרוטוקול.

רחל עזריה: אז צריך לעשות משהו?

<מרב תורג'מן: לא.

מיכאל מלכיאלי: צריך לבטל את ההצבעה.

<מרב תורג'מן: לא, אם זה נכלל זה נכלל.

<מרב תורג'מן: זה אושר.

רחל עזריה: זה כבר בפנים.

רחל עזריה: הסתייגות מספר 6, מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 6 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות מספר 7.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 7 של חה"כ סאלח סעד – נדחתה.

רחל עזריה: אנחנו עוברים לאורלי לוי.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות הראשונה של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 1 של חה"כ אורלי לוי אבקסיס – נדחתה.

רחל עזריה: הסתייגות מספר 2.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות מספר 2 של חה"כ אורלי לוי אבקסיס – נדחתה.

רחל עזריה: אנחנו עוברים להסתייגות של?

<אריאלה מלכה: מה נשאר?

רחל עזריה: הרשימה המשותפת.

רחל עזריה: יש הסתייגות אחת.

<קריאה: אבל הם לא נמצאים.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: הם נמצאים.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות שהנגיד יקים - - -

<מרב תורג'מן: שהנגיד יקים מערכת להעברה מבנק לבנק אשר תאפשר ללקוח להעביר את פעילותו הפיננסית בתאגידים בנקאיים.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – מיעוט

רחל עזריה: נמנעים – אין הסתייגות של הרשימה המשותפת – נדחתה.

<אריאלה מלכה: רחל, עוד לא סיימנו.

רחל עזריה: מי זה?

<אריאלה מלכה: בתוך הנוסח סעיף 1 פספסתם, זה קיים, זה מוצע.

<אריאלה מלכה: אני אומרת את זה לפרוטוקול.

רחל עזריה: דקה, מסתכלים.

<מרב תורג'מן: בעקבות בקשת חבר הכנסת חיים ילין להחיל חובות רק על הבנק המעביר למעשה, נכון?

חיים ילין: כן.

<מרב תורג'מן: יש הצעה לבנק ישראל שאני מציעה שנשמע את הצעתם.

חיים ילין: זה הגנת ינוקא.

חיים ילין: זאת אומרת שבנק שרק יכול לקלוט, אבל הוא לא ימסור עד שהוא לא מגיע לאחוז מסוים, אחרת הוא מתרוקן מתוכן.

<חן פליישר: יש לנו כבר סעיף 5ב1(ג), הוא כבר מאפשר לתת הקלות מסוימות, הגנות ינוקא מסוימות לבנקים קטנים ולבנקים מקוונים.

<חן פליישר: אנחנו מציעים להוסיף עוד אפשרות, חוץ מפטור מהחוק לגמרי או להאריך את תקופת ההיערכות, גם להחיל על בנק כזה, קטן או מקוון, רק את החובות כבנק קולט או רק את החובות כבנק מעביר.

חיים ילין: בסדר גמור.

<מרב תורג'מן: תקריאי לי את הנוסח שאת מציעה.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: אבל דרך אגב, גם כשאת מדברת על בנק מקוון את מדברת על אחוזים.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים לתת - - - בלי שאנחנו מורידים את הכול.

רחל עזריה: חיים, בוא תסיר את ההסתייגויות שלך למליאה.

רחל עזריה: אתה מקבל פה הסתייגות משמעותית.

חיים ילין: מה הקשר?

חיים ילין: מה, אני עושה את זה בשבילי?

חיים ילין: אני עושה את זה כי אני חושב שזה הגיוני.

רחל עזריה: אז מה, אז אתה עושה את ההסתייגויות סתם כדי - - -

חיים ילין: מה?

רחל עזריה: הגשת 60 הסתייגויות, שזה - - -

חיים ילין: אני עושה את ההסתייגויות כי זה הסתייגויות, לא מהותיות מבחינתכם, אבל הסתייגויות.

אורי מקלב: בסדר, מתקנים את החוק, במסגרת החוק.

אורי מקלב: מרב, את מטמיעה את זה בתוך החוק, לא?

<מרב תורג'מן: כן, ברור.

דוד ביטן: לא מאשרים הסתייגות במליאה.

רחל עזריה: יש הרבה הסתייגויות לילין, אז מה שאומר - - -

אורי מקלב: אתה מכפיל את זה כפול - - -

דוד ביטן: אתה יודע מה המדיניות, אם אתה מגיש המון לא מאשרים לך כלום, אתה עושה אחת-שניים, אין בעיה.

חיים ילין: אישרו את מה שאני רציתי.

רחל עזריה: לא, אז עכשיו לא.

חיים ילין: מה הקשר?

חיים ילין: זה לטובת החוק.

דוד ביטן: אתה נותן לנו ל - - -

חיים ילין: זה סיפור אחר, מה אתם רוצים?

חיים ילין: אתם בעצמכם הצבעתם נגד כחלון עכשיו.

רחל עזריה: נו בסדר.

רחל עזריה: קדימה, ילין, אנחנו באנו לקראתך המון.

חיים ילין: לא, אני אמרתי רביזיה.

חיים ילין: אתם לא באתם לקראתי.

חיים ילין: אתם באים לקראתי?

חיים ילין: אני לא מצליח להבין, מה זה השפה הזאת?

רחל עזריה: מה זאת אומרת?

חיים ילין: אתם מחוקקים למען העם, לא למעננו.

דוד ביטן: זה נכון, אתה העם.

דוד ביטן: באנו לקראתך.

חיים ילין: אוי ואבוי, אם אני העם ואני - - - לעצמי - - -

<מרב תורג'מן: חן, את יכולה, בבקשה, להקריא לי את הנוסח?

<חן פליישר: באותו סעיף (ג) קטן, אני מקריאה את מה שכבר קיים ואני מתחברת אליו.

<חן פליישר: מה שקיים כבר עכשיו, שאפשר לקבוע ש'הוראות סעיף זה לא יחולו עליו', על בנק קטן או מקוון, 'או שיחולו עליו בתום תקופה שקבע כאמור', ואנחנו מוסיפים 'או שיחולו עליו חובות רק כבנק קולט או רק כבנק מעביר'.

חיים ילין: בסדר גמור, הכנסתם שכל להגנת ינוקא.

אורי מקלב: מרב, בקשת דיבור.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אנחנו מתחילים בהצבעה.

<מרב תורג'מן: אני מציעה שתעמידי להצבעה את סעיף 2, שעניינו תיקון ל-5ב הקיים לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) ואת 5ב1 המוצע, לרבות כל התיקונים שהוקראו כאן במהלך הדיון.

רחל עזריה: מי בעד הסעיף?

רחל עזריה: ירים את ידו.

<מרב תורג'מן: לרבות הסעיף של העיצומים הכספיים שהוצע.

רחל עזריה: מי בעד הסעיף?

רחל עזריה: ירים את ידו.

חיים ילין: אני מבקש רביזיה גם על החוק וגם על ההסתייגויות שלי.

<מרב תורג'מן: רגע, אבל לא הוצבע על - - -

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – רוב

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף 2 לרבות כל התיקונים שהוקראו במהלך הדיון – אושר

<מרב תורג'מן: סעיף 3, שעניינו סעיף התחילה, לרבות שוב כל התיקונים והסעיפים הקטנים שהוספו לגבי העיצומים הכספיים, לגבי קביעת הכללים ולגבי הפיקוח הפרלמנטרי.

רחל עזריה: מי בעד הסעיף?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

דוד ביטן: אתה מצביע על הסעיף ומגיש רביזיה?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

חיים ילין: מה חשבת?

דוד ביטן: רק 'יש עתיד' - - -

חיים ילין: אני אשלוט על המצב ברביזיה.

חיים ילין: בעד – רוב

חיים ילין: נמנעים – אין סעיף 3 לרבות כל התיקונים שהוקראו במהלך הדיון והסעיפים הקטנים שהוספו – אושר פה אחד

רחל עזריה: מי בעד סעיף 4?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: מי נמנע אין.

רחל עזריה: בעד – רוב

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף 4 – אושר פה אחד

<מרב תורג'מן: הסעיף הבא לא מופיע בנוסח שמונח בפני חברי הכנסת, מדובר פה על הוראת המעבר כפי שהקריאה יושבת ראש הוועדה לעניין התקופה מיום הפרסום עד ליום התחילה.

רחל עזריה: מי בעד הסעיף?

רחל עזריה: ירים את ידו.

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: בעד – רוב

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף שהוסף במהלך הישיבה – אושר פה אחד

רחל עזריה: זהו?

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: החוק אושר.

רחל עזריה: אני רוצה לומר כמה מילים.

רחל עזריה: יש רביזיה.

<אריאלה מלכה: מתכנסים פה 30 דקות - - -

חיים ילין: בשלוש וחצי?

רחל עזריה: פחות מ-30 דקות.