ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 701, 2018-02-25 10:30

איתן כבל: בוקר טוב לכולם.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, היועץ המשפטי, הרשם, הדובר, חבר הכנסת פולקמן, אורחים נכבדים.

איתן כבל: יש לנו במסגרת חוק ההסדרים את פרק ד' כולו (טלגרף אלחוטי), מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019), התשע"ח-2018.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר שהפרק הזה הוא פרק עם הרבה מלל.

איתן כבל: אני מקווה שגם עם הרבה תוכן.

איתן כבל: לא אמרתי שלא.

איתן כבל: עברתי, ראיתי הרבה בשורות, חלקן אפילו קצת באקסטרים אבל נגיע לזה.

רועי פולקמן: אי אפשר לשנות את השם?

<דנה נויפלד: לא.

איתן כבל: כבר קראנו את זה, רפורמת ה-WI FI.

<דנה נויפלד: זה יותר מרפורמת ה-WI FI.

<דנה נויפלד: גם הבריטים, כאשר עשו רפורמה, הם עדיין השאירו את זה בשם.

<קריאה: זו המשמעות של זה.

<קריאה: טלגרף הוא העברת מידע בתדרים.

איתן כבל: כפי שאמרתי, מה שחשוב גם לומר זה שיש הרבה מלל שתומך בעניין הזה.

איתן כבל: בוקר טוב אדוני המנכ"ל.

איתן כבל: נאפשר את הצגת הרפורמה ולאחר מכן אנחנו צוללים לתוך ההקראה.

איתן כבל: אם אין כאן משהו שמישהו קם ובגופו אומר שהוא צריך לעצור את ה-WI FI, את הרפורמה, אנחנו כבר היום יוצאים לדרך.

איתן כבל: מי מציג?

<עידו שלמה סופר: אני.

<עידו שלמה סופר: רכז תעשייה ומסחר באגף התקציבים.

<עידו שלמה סופר: תודה אדוני היושב ראש.

<עידו שלמה סופר: כפי שגם אמרתי לך לפני, אנחנו שמחים מאוד שהרפורמה הגיעה אליך.

<עידו שלמה סופר: היא משלבת פתרון של שני דברים שנדונים רבות בוועדה ויקרים ללבך וגם לרועי פולקמן וזאת הפחתת יוקר המחייה והפחתת הנטל הרגולטורי שהולכים יד ביד ולכן זה המקום הטבעי בו היא צריכה להיות.

<עידו שלמה סופר: אני אומר בשתי מלים שמדובר בשיתוף פעולה עם משרד ראש הממשלה, היחידה של עמיחי פישר שעוסקת באופן רוחבי בסוגיית הפחתת הנטל הרגולטורי וגם עם משרד הכלכלה שלא נמצא כאן.

<עידו שלמה סופר: נתחיל באמת הנוכחית.

<עידו שלמה סופר: פעמים רבות, כאשר אנחנו מסתכלים על חסמים ליבוא, עושים איזשהו ניתוח תהליכי, מהזמנת המוצר עד שהוא מגיע לצרכן, מה הוא עובר בדרך ובפרט איזו דרך הוא עובר אצל הרגולטור בהשוואה לרגולטורים אחרים ובהשוואה למה שקורה באירופה.

<עידו שלמה סופר: אפשר לומר שמשרד התקשורת במצב הנוכחי נמצא במצב אולי הבעייתי ביותר לעומת הרגולטורים השונים.

<עידו שלמה סופר: מדובר בשוק שצומח בקצב משמעותי וברגולציה שהיא לא מעודכנת לרגולציה האירופאית.

איתן כבל: מה גודלו של השוק?

<עידו שלמה סופר: 10 מיליארד.

<עידו שלמה סופר: עוד רגע אני מגיע לזה.

<עידו שלמה סופר: אני רק אומר שהרפורמה היא רצון שלנו, היא רצון של משרד ראש הממשלה, היא רצון של המחוקק אבל אנחנו יודעים שהיא לא תעבוד מחר בבוקר אם המשרד עצמו לא יהיה מחויב לדבר הזה.

<עידו שלמה סופר: כאן אני רוצה לתת הרבה קרדיט למשרד התקשורת, לצוות המקצועי, ובפרט למנכ"ל המשרד שהרים את הכפפה, לקח אחריות ואנחנו מתקדמים יחד לשיפור המצב הקיים ולקחת אותו למקום הראוי.

<עידו שלמה סופר: שוב, כל הכבוד.

<עידו שלמה סופר: נציג בקצרה את עיקרי הרפורמה.

איתן כבל: אתה לא חייב להתייחס לכל העמודים.

<עידו שלמה סופר: נעשה את זה קצר.

<עידו שלמה סופר: השוק, כאמור, מוערך בין 8 ל-10 מיליארד, המוצרים שמגיעים בסופו של יום לאישור משרד התקשורת.

<עידו שלמה סופר: אנחנו מדברים על הרבה מוצרים שהם גם לשימוש מסחרי אבל הרבה מאוד גם לשימוש ביתי, מוצרי צריכה, הדוגמאות מופיעות.

<עידו שלמה סופר: אנחנו מדברים כאן על יותר מ-15,000 אישורי התאמה בשנה ממשרד התקשורת.

<עידו שלמה סופר: העומס הולך וגובר ולכן גם יבואנים קטנים ובינוניים נדחקים מהשוק, נפגעת התחרות.

<עידו שלמה סופר: רק בשביל להסביר את המנגנון, בסוף, כאשר נדרש זמן רב לקבל אישור, אנחנו מדברים כאן על הצורך במלאי יותר גדול של היבואן, אנחנו מדברים כאן על ביטוח למלאי, על הון חוזר וכולי, ובסופו של דבר גם כוח אדם הנדרש כדי לעמוד בבירוקרטיה, דבר שדוחק את היבואנים החוצה.

<עידו שלמה סופר: איזה חסמים יש לנו כיום.

<עידו שלמה סופר: אנחנו מדברים על עיכובים משמעותיים, על חוסר בהירות, היעדר מודל ניהול סיכונים.

<עידו שלמה סופר: הכול חשוב והכול דחוף והכול בעייתי.

<עידו שלמה סופר: גם שירות בעייתי עבור היבואן וגם עבור הצרכן כאשר מדובר ביבוא אישי.

<עידו שלמה סופר: אנחנו מדברים כאן על כך שהיות והשוק הזה הולך ומתפתח עם המוצרים החכמים לבית, הבעיה הזאת צפויה להתעצם וכאן המטרה היא לעשות איזושהי עצירה.

איתן כבל: תוך כמה זמן אתם מעריכים שבית ממוצע בישראל יהיה כולו חכם או רובו?

<עידו שלמה סופר: שאלה טובה.

<עידו שלמה סופר: משרד התקשורת יענה.

איתן כבל: זה חשוב מאוד.

איתן כבל: זה מתכתב לגמרי עם העניין הזה.

<עידו שלמה סופר: אגב, זה מקרה שהרגולציה, סביר להניח, תרוץ אחרי שהדבר הזה כבר יקרה בשטח.

איתן כבל: זה א'-ב'.

<מימון שמילה: שוק התקשורת, חברות התקשורת מבינות שהן צריכות לפתח לעצמן גם דברים עסקיים חדשים כמו הבית החכם.

<מימון שמילה: גם אצלנו במשרד, הצגנו כאן בתכנית העבודה ל-2018 את מה שאנחנו מביאים כאן בחבילה הזאת.

איתן כבל: נכון, זה לגמרי מתכתב עם העניין הזה.

<מימון שמילה: היום במקרה יש בברצלונה כנס שיראה איך עושים ערים חכמות ואנחנו שם.

<מימון שמילה: זה הכיוון.

<מימון שמילה: זאת הדרך.

איתן כבל: טלוויזיות מתקפלות.

רועי פולקמן: הכוונה בערים החכמות היא לריבוי חיישנים וזה לא קשור לטלוויזיה.

איתן כבל: אמרתי מה שאמרתי.

איתן כבל: רק קראתי מהכותרת.

רועי פולקמן: יש כאן בעיות – זאת לא מהות הדיון היום – לא פשוטות שקשורות באבטחת מידע ופרטיות.

רועי פולקמן: יש היום תופעה גדולה מאוד של אתרים שמתחברים למצלמות האישיות שיש לאנשים בבתים.

רועי פולקמן: אני התלבטתי אם זה רגולציה עודפת, לרשום לחייב את היבואנים לשים מדבקה שאומרת שאתה חייב לשים סיסמה.

רועי פולקמן: יש שם אתרים שפורצים.

רועי פולקמן: אתה יכול להיכנס לאתרים באינטרנט – וראיתי אתרים כאלה – ונכנסים למצלמות של אנשים בבתים ופשוט משדרים אותם.

רועי פולקמן: הרבה אנשים לא מודעים.

רועי פולקמן: הם קונים בכמה שקלים בחנות אלקטרוניקה מצלמה, שמים אותה בבית, רוצים לראות מטפלת או ילדים ואפשר בדקה לפרוץ למצלמה הזאת, משדרים את התמונות האלה באינטרנט.

רועי פולקמן: אנשים לא מודעים לכך שהם צריכים לשים סיסמה.

רועי פולקמן: יש שם אתרים שתופסים מצלמות כאלה, יש להם אופציה לתפוס אותן, ופשוט משדרים כל מיני דברים.

רועי פולקמן: מצלמות שאנשים התקינו בגינה ובבית.

רועי פולקמן: זה חופשי לכל דורש וזאת שאלה האם זה רק עניין של מודעות ציבורית.

איתן כבל: כן, אדוני צודק.

איתן כבל: אין ספק שהעולם החדש מייצר עבורנו אתגרים מטורפים.

איתן כבל: הרגולציה והחקיקה מדביקה אבל לא מצליחה.

רועי פולקמן: זה תמיד ויכוח בין עודף רגולציה לשמירה על הציבור.

<עידו שלמה סופר: מה אנחנו עושים ברפורמה הזאת לעניין היבוא.

<עידו שלמה סופר: קודם כל, מתחילים בהרחבת הפטור מהצורך בקבלת אישור.

<עידו שלמה סופר: מוצרים שיש להם סיכון נמוך, פוטרים בכלל את הצורך מהגעה למשרד התקשורת, שזה הבסיס בשביל לפתור את נושא המלאי, נקרא לזה כך.

<עידו שלמה סופר: צוות בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה הולך לרכז את זה ולבחון אילו מוצרים ניתן לפטור בכלל.

<עידו שלמה סופר: לגבי המוצרים שכן נדרש אישור, שהיום יכול לקחת גם חודשים, אנחנו מדברים כאן על אישור על בסיס הצהרה באופן אוטומטי ומקוון, שלאחר מכן פקחי משרד התקשורת יבצעו בדיקה בשווקים על בסיס מודל ניהול סיכונים.

<עידו שלמה סופר: כלומר, אם אנחנו מסתכלים על זה, אם היום המודל הוא של השוער ששומר בשער, נקרא לו כך, שמונע מכל המוצרים לעבור עד שזה בסדר מבחינתו וכמה זמן שזה ייקח, ייקח, אז המודל מדבר על כך שיבואן יוכל לספק הצהרה ומסמכים נוספים שנדרשים ולקבל אישור אוטומטי , שיוגברו סמכויות האכיפה והפיקוח בשווקים כדי שיהיה אפשר לבצע מהלך משלים וכולל.

<עידו שלמה סופר: מעבר לכך, עוברים לממשק מקוון.

<עידו שלמה סופר: פרסום דגמי המוצרים באינטרנט.

<עידו שלמה סופר: בסופו של יום, כאשר אנחנו מסתכלים על מה זה הולך להביא לצרכן ולמשק, אומדן משוער יחסית שמרני מדבר על מעל 350 מיליון שקלים בשנה לפי בדיקות סטנדרטיות שאנחנו עושים ברפורמות כאלה ובמונחים פחות שמרנים אנחנו מדברים גם על סכום כמעט כפול.

<עידו שלמה סופר: מעבר לכך, היות ומדובר בפקודה שהיא יחסית מיושנת, נדרש לעגן לא מעט סוגיות ולכן מדובר כאן גם בהסדרה ובשקיפות.

<עידו שלמה סופר: דנה תציג את עיקרי תיקוני החקיקה.

<דנה נויפלד: אם היושב ראש רוצה שנתחיל להקריא, אין בעיה.

איתן כבל: אפילו עדיף אבל לפני כן אני רוצה לשאול שאלה.

איתן כבל: האם יש למישהו, לפני שאנחנו יוצאים לדרך ודנה תתחיל את ההקראה, איזו אמירה מיוחדת שראוי להתייחס אליה?

<רז הילמן: איגוד לשכות המסחר.

<רז הילמן: אני אומר אמירה של ברכה.

<רז הילמן: אנחנו מאוד מאוד מרוצים מהרפורמה הזאת.

<רז הילמן: רפורמה מאוד חשובה.

<רז הילמן: זה נושא שקיבלנו בו תלונות רבות בשנים האחרונות והוא מאוד מאוד חשוב.

איתן כבל: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולומר מזל טוב לגדעון שטרית, מנהל אגף בכיר רישוי במשרד התקשורת שחוגג היום יום הולדת.

איתן כבל: הרפורמה היא לכבודו.

איתן כבל: גם אני סבור שיש כאן מהפכה ואנחנו נתייחס אליה.

איתן כבל: לפני שאנחנו מתחילים, תני את הכותרות של החקיקה הזאת ואז נצלול פנימה.

<דנה נויפלד: חשוב לי לומר כמה דברים.

<דנה נויפלד: קודם כל, תודה לוועדה.

<דנה נויפלד: ההצעה הזאת, אני רוצה להניח את דעתכם, היא לא חקיקת הסדרים קלאסית.

<דנה נויפלד: הנושא הזה מתחיל בעבודה של משרד התקשורת בשנתיים וחצי האחרונות.

<דנה נויפלד: זה התלבש והתיישב עם הרפורמה שביקשו להביא מאגף התקציבים אבל ההצעה עצמה ברובה הוכנה בלי קשר לחוק ההסדרים.

<דנה נויפלד: אחת הסיבות שאני סבורה, יושב ראש הוועדה, שלא תמצא כאן הרבה הערות מהנוכחים היא כי כל הדברים לובנו טרם ההצעה הובאה לכאן.

איתן כבל: מה שתמיד נכון לעשות.

<דנה נויפלד: מה שנכון לעשות.

<דנה נויפלד: הייתה כאן עבודה ממשלתית טובה ומסודרת להבדיל מהצעות אחרות.

רועי פולקמן: היא רומזת בעדינות לחוק ערוץ 20 למשל.

<דנה נויפלד: לא.

איתן כבל: אפשר גם לדבר על חוק ההסדרים הקודם.

רועי פולקמן: אנחנו רומזים.

<דנה נויפלד: מה אנחנו מביאים בפניכם היום.

<דנה נויפלד: כמו שחבר הכנסת פולקמן רמז בתחילת הדברים, החקיקה שאנחנו נסמכים עליה היום היא למעשה גלגול קודם של פקודה מנדטורית מ-1924 שנעשו בה התיקונים האחרונים בשנות ה-70 ואם הוועדה, אני מקווה, תסיים את עבודתה, סוף סוף יהיה לנו חוק שהוא מעודכן לשנת 2018.

<דנה נויפלד: לכן אנחנו מבקשים לעגן בתיקון לפקודה הסדרים שנמצאים היום בתקנות ובנורמות יותר נמוכות, לעגן אותם בחקיקה ראשית ולעשות את זה בצורה שנהוג בחקיקה מודרנית.

<דנה נויפלד: דבר ראשון שנבקש זה לעגן את הסמכות למתן רישיון.

<דנה נויפלד: אני אתן אולי הקדמה.

<דנה נויפלד: כל נושא ההקצאה של תדרים, זה מה שלמעשה מסדירה הפקודה.

<דנה נויפלד: תדרים אלחוטיים, זה משאב שנמצא במחסור.

<דנה נויפלד: זה משאב ציבורי לאומי ולכן צריך לנהל אותו.

<דנה נויפלד: מי שמנהל אותו, גם בעניין של הועדה והקצאה – אנחנו נדבר על זה – זו ועדת התדרים ואת הרישיונות לעשות שימוש בתדר על ידי ציוד תקשורת או על ידי שימושים בציוד תקשורת, זה משרד התקשורת.

<דנה נויפלד: לכן, כאשר מדובר על רישיון ואישור התאמה, אלה מסלולים שהם למעשה מסלולי רגולציה על מנת שיהיה ניתן לעשות שימוש בציוד תקשורת.

<דנה נויפלד: חוץ מזה, יש גם מסלול של פטור שאנחנו מקווים לעשות בו שימוש רחב ולפטור כמה שיותר ציודים מהצורך לבוא לקבל אישור מה שבהחלט יקטין את התורים עליהם דיבר עידו.

<דנה נויפלד: אנחנו נבקש לעגן בפקודה את ועדת התדרים שהיא הגוף שאמרתי שמועיד ומקצה תדרים במדינת ישראל.

<דנה נויפלד: זאת לא עבודה של פקיד יחיד במשרד התקשורת אלא יש ועדה שעושה את זה ומעליה יש ועדה עליונה.

<דנה נויפלד: אנחנו נסביר ונפרט את ההרכב של הוועדות ומה עושה כל ועדה.

<דנה נויפלד: בצד זה שאנחנו פותחים ורוצים להכניס כמה שיותר ציודים לפטור, אנחנו גם ניתן סמכויות בכל זאת לפקח על כך שלא נעשה שימוש לרעה ולא מכניסים ציודים שפוגעים בשימוש בתדר לכל הציבור שמשתמש בתדרים במדינת ישראל ולשם כך אנחנו צריכים אמצעי פיקוח ואכיפה מינהליים וגם סמכויות מיוחדים עליהן נדבר בהרחבה בהמשך.

איתן כבל: דרך אגב, המכשירים האלחוטיים, כל הרחפנים נכנסים כאן בתוך התהליך הזה?

<מימון שמילה: כן.

<מימון שמילה: לגבי רחפנים לדוגמה, יש היום מספר תדרים.

איתן כבל: אני רואה אותם כאן בשני מעגלים.

<מימון שמילה: הרחפנים, מתעסקים בכמה תדרים כדי להפעיל רחפן.

<מימון שמילה: יש תדרים שאין לנו בעיה להכניס למדינת ישראל ומכניסים ויש תדרים שהם עושים...

<מימון שמילה: במדינת ישראל ויש קושי להכניס אותם.

<מימון שמילה: לכן כל רחפן שמגיע למדינה, אנחנו צריכים לראות מאיזה דגם הוא ואיזה תדרים.

איתן כבל: שלא יהיה לכם כמו עם האופניים החשמליים, שתתחילו להתעסק עם זה כאשר כל הסוסים ברחו מהאורווה.

<מימון שמילה: גם אם נכנס אחד או שניים - - -

איתן כבל: לדעתי כבר חצי אורווה יצאה.

<מימון שמילה: מאחר שאנחנו בשידור, בחלק מהדברים יש קושי להגיב עליהם.

<רועי ברית: אם אפשר להוסיף הערה.

<רועי ברית: כל מכשיר אלחוטי שאתה יכול לחשוב עליו נופל בתוך זה.

איתן כבל: זה ברור לי.

איתן כבל: לא כולם כאלה מגניבים, אני מדבר על הרחפנים שזה עולם הולך ומתפתח בצורה יוצאת מן הכלל.

איתן כבל: פעם שנייה, הסכנות.

איתן כבל: היה סרט באחד מערוצי ההיסטוריה שצפיתי בהם, שכולו הוקדש לסיפור שקוראים לו הרחפנים ואיזה כלי.

איתן כבל: שמע, זה כלי מלחמה לכל דבר ועניין.

איתן כבל: זה רק להסתכל על השעון ולשאול את עצמך מתי יגיע לצערנו האירוע הראשון.

איתן כבל: השאלה היא רק מתי ולא האם.

<קריאה: לפני 40 שנים, בסיס צה"ל.

איתן כבל: אני יודע למה אתה מתכוון.

איתן כבל: זה ליל הגלשונים.

איתן כבל: זה משהו אחר.

איתן כבל: אלה היו השלבים הראשונים לפני התפתחות המל"טים.

<אורנן שטיינברג: הלשכה המשפטית, משרד התקשורת.

<אורנן שטיינברג: ברשותכם, אני אקריא את הנוסח ונעבור עליו.

איתן כבל: כן.

איתן כבל: נכנסים להקראה.

איתן כבל: אני לא עוצר.

איתן כבל: אנחנו נתקדם.

איתן כבל: אם אין הערה יוצאת דופן, נצביע.

איתן כבל: כל מי שמסביב לשולחן יש לו הערה או משהו לא ברור לו, להרים את היד.

איתן כבל: אם צריך, נחזור לאחור.

לא צפויות דרמות.

איתן כבל: לא.

איתן כבל: יהיו אבל לא עכשיו.

<אורנן שטיינברג: הנוסח שאני מקריא עכשיו הוא הנוסח שהועלה לאתר.

<אורנן שטיינברג: יש בו תיקונים בעקוב אחר שינויים.

<אורנן שטיינברג: אלה תיקונים שכמעט כולם נעשו לאחר שיחה עם היועץ המשפטי של הוועדה והוסכם עליהם.

<אורנן שטיינברג: פרק ד': טלגרף אלחוטי 9.

<אורנן שטיינברג: תיקון פקודת הטלגרף האלחוטי בפקודת הטלגרף האלחוטי (נוסח חדש), התשל"ב-1972 (בפרק זה – הפקודה) – לפני סעיף 1 יבוא: "פרק א': הגדרות".

<אורנן שטיינברג: בסעיף 1 - לפני ההגדרה "טלגרף אלחוטי" יבוא: ""אישור התאמה" – אשור התאמה על פי הצהרה שניתן לפי סעיף 4י או אישור התאמה מאת המנהל שניתן לפי סעיף 4יא.

<אורנן שטיינברג: "אמצעי שליטה" "החזקה", של אמצעי שליטה ו"שליטה" – כהגדרתם בחוק התקשורת.

<אורנן שטיינברג: בהגדרה "טלגרף אלחוטי", במקום "ידיעות או תקשורות אחרות על ידי אותות חשמל" יבוא "ידיעות, מסרי תקשורת או אותות אחרים, על ידי שימוש בגלים אלקטרומגנטיים".

<אורנן שטיינברג: ההגדרות "מקלט רדיו" ו"קים" – יימחקו.

<אורנן שטיינברג: אחרי ההגדרה "הועדת תדרים" יבוא: "ועדת התדרים" – הוועדה להועדת תדרים ולהקצאת תדרים שמונתה לפי סעיף 5ה.

<אורנן שטיינברג: "הוועדה העליונה" – הוועדה העליונה שמונתה לפי סעיף 5יא.

<אורנן שטיינברג: "חוק הטיס" – חוק הטיס, התשנ"א-2011.

<אורנן שטיינברג: "חוק התקשורת" – חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982.

<אורנן שטיינברג: "יבוא אישי" – כמשמעותו לפי פקודת היבוא והיצוא (נוסח חדש), התשל"ט-1979.

איתן כבל: בוא נעצור כאן.

איתן כבל: יש כאן כמה דברים שבכל זאת צריך להבין על מה אנחנו מדברים בהמשך.

איתן כבל: מה זה אישור התאמה?

<רועי ברית: אם אתה רוצה, אני יכול לעשות קצת סדר במונחים.

איתן כבל: כן.

איתן כבל: אני רוצה כדי שנבין על מה אנחנו מדברים כי זה ילווה אותנו לאחר מכן.

<רועי ברית: כמו שאמרתי, כל המכשירים האלחוטיים נופלים תחת הפקודה אבל יש כמה קטגוריות או מסלולים הסדרתיים נפרדים שהם שונים לגמרי ביחס למכשירים אלחוטיים.

<רועי ברית: הפקודה קובעת ברירת מחדל שכל מכשיר אלחוטי וכל תחנת אלחוט - או המונחים המיושנים שהיום קוראים לזה, זה מכשיר לטלגרף אלחוטי או תחנת טלגרף אלחוטית - כל מכשיר כזה מצריך רישיון וכל פעול במכשיר כזה צריכה רישיון.

<רועי ברית: אם אתה רוצה להחזיק את זה, למכור את זה, צריך רישיון.

איתן כבל: זה אישור התאמה.

<רועי ברית: לא.

<רועי ברית: זה רישיון.

<רועי ברית: תכף נגיע לזה.

<רועי ברית: זה המסלול הכי מחמיר.

איתן כבל: אל תספר לי מה נגיע.

איתן כבל: תתייחס למה שקראנו.

<מימון שמילה: יש כמה מדרגות.

איתן כבל: את זה כבר הבנו עת עידו הסביר את זה.

<רועי ברית: בסדר.

<רועי ברית: לגבי אישור התאמה.

<רועי ברית: מרבית המכשירים האלחוטיים שנכנסים לישראל ומיוצרים בה ומופעלים בה, בפרט לשימוש ביתי או משרדי, נופלים בקטגוריה הזאת.

<רועי ברית: המשמעות היא שהחובות חלות על יבואן מסחרי או על יבואן אישי ועל מי שמייצר את המכשירים האלה בישראל והכוונה להבטיח שלא ייכנסו מכשירים שהם מפריעים.

<רועי ברית: אחר כך, בעלי החנויות בארץ, סוחרים בישראל, מי שמחזיק את זה בבית או במשרד, הוא לא צריך רישיון, הוא לא צריך שיקצו לו תדר.

<רועי ברית: בעצם כל החובות הרגולטוריות מכוח הפקודה לא חלות עליו.

<רועי ברית: החובות חלות על היבואן המסחרי והן נועדו להבטיח שלא ייכנסו לישראל מכשירים - - -

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: שלא ייכנסו.

איתן כבל: העניין ברור.

איתן כבל: משהו שלא מתאים למערכת החשמל הישראלית או דברים מהסוג הזה.

רועי פולקמן: מה אומר החוק על יבוא אישי?

<רועי ברית: במרבית המקרים חלות אותן הוראות כמו ביבוא מסחרי.

<רועי ברית: אם לצורך העניין זה מכשיר שמצריך רישיון, אם אתה רוצה מכשיר טלפון לווייני, גם כשאתה תייבא אותו ביבוא אישי, אתה תצטרך רישיון כדי להפעיל אותו.

<רועי ברית: יש קטגוריות של מכשירים שאנחנו נקבע פטור לגביהן.

איתן כבל: סליחה שאני מתפרץ.

איתן כבל: הוא שאל שאלה שלכאורה היא נראית קטנה אבל בוודאי כאשר השוק ייפתח, המשמעות היא שכל אחד מאתנו יכול להביא אתו במזוודה שלו כמעט כל מוצר.

איתן כבל: כאן עוד בודקים אם נפלת על המסלול האדום או הירוק ואולי יגידו לך להצהיר, אבל צודק רועי, אם אתה מזמין באינטרנט, אפילו לא יודעים שהזמנת.

איתן כבל: בטוח שיש כאן רשימה של מוצרים.

איתן כבל: אני לא יודע אם יצא לכם לקרוא השבוע על סרטן חדש – בעל חיים – וזה קטע מטורף לגמרי, שהוא מאיים להשתלט על כל העולם והכול מתחיל לכאורה כשמישהו קנה באקווריום בגרמניה סרטן והיו שני סרטנים, אחד מכאן ואחד מכאן, ונוצרה מוטציה.

איתן כבל: אמיתי.

איתן כבל: להבדיל או להבדיל, כאילו אתה לוקח את זה למקומות של דברים שאתה לא מודע להם.

איתן כבל: המוטציה הזאת פתאום התחילה להשריץ לבד, היא לא צריכה בן זוג, ושחררו אותה לנהרות והיום היא משתלטת.

איתן כבל: זה מה שנקרא העתיד, שנשים לא תצטרכנה גברים.

איתן כבל: אותו דבר כאן, להבדיל אלף אלפי הבדלות.

איתן כבל: אתה מייצר ואתה לא מודע בכלל לעניין של מה מותר ומה אסור.

איתן כבל: איך אתם מתמודדים עם זה?

<רועי ברית: בצו יבוא חופשי, לפי פקודת יבוא-יצוא, כתוב שכל מכשיר אלחוטי או מכשיר תקשורת שאתה רוצה לייבא לישראל, אתה צריך לקבל אישור ממשרד התקשורת.

<רועי ברית: לצורך העניין, כך זה נעשה.

<רועי ברית: החבילות נעצרות במכס או בדואר ואנשים יודעים.

איתן כבל: איך אתה יודע בכלל בדואר שזה מכשיר אלחוטי?

איתן כבל: האם חייב להיכתב שם.

<מימון שמילה: היום במודיעין עובר כל מה שנכנס בדואר, גם ציוד מסחרי, עובר שיקוף.

<מימון שמילה: ברגע שהם רואים מוצר אלקטרוני, שמים בצד.

<מימון שמילה: אתה בא לדואר, אתה רואה הרבה דברים תקועים, משרד התקשורת.

רועי פולקמן: אבל הצרכן יודע שיש תדרים שאסור לו להביא?

<מימון שמילה: כשערכנו את הדברים, אנחנו צריכים מפקחים שישבו בדואר ויפקחו וגם אם מישהו בסוף הכניס במזוודה דברים שאסור לו להכניס ופתאום הוא ישדר ויתחיל להשתמש במכשיר ואנחנו נעלה עליו כי צפויות להיות הפרעות ולא משנה למי, אנחנו נצטרך להגיע אליו וגם להחרים לו את הציוד או לקנוס אותו.

רועי פולקמן: זו הסוגיה המשפטית שבסוף אם אני מביא רחפן מאוד יקר וגדול ומיוחד בדואר, ואתה יכול לקנות את זה ויש אנשים שעוסקים בזה, אז בסוף צריכה להיות הגדרה ברורה של משרד התקשורת מה מותר ומה אסור ואז מה האחריות שלי.

רועי פולקמן: אני יכול לעשות את זה לא מסחרי אבל אני הזמנתי לחברת הצילום שלי רחפן מאוד יקר שלא עובר דרך שם מערך בקרה בישראל ויכול להית שיש לו השלכות דרמטיות על מערך תדרים בישראל.

<מימון שמילה: זה אולי היה צריך להיאמר בפתיחה.

<מימון שמילה: אנחנו הולכים כאן למהלך שהוא לא פשוט.

<מימון שמילה: לפני ארבע שנים כאשר כחלון היה שר התקשורת, הוא רצה להכניס את מכשירי הסלולר, שגם היו עוברים את המסלול הזה אחד לאחד.

<מימון שמילה: גם סלולר רגיל היה צריך לעבור מנגנון של בדיקות במשרד התקשורת והוחלט לשחרר ואמרו שאם זה טוב באירופה, זה טוב גם כאן.

איתן כבל: העליתם את המהפכה של תיקון מכשירים מתוקנים.

<מימון שמילה: אנחנו כל פעם משחררים אבל מצד שני לוקחים סיכונים מחושבים ולא סתם יש כאן חבר'ה שמוטרדים ולא רק הם כדי שלא יהיו כאן תקלות גדולות.

<מימון שמילה: לכן את החקיקה הזאת שמנו שלייקעס, אך אפשר להגן עליה, ואם חלילה יקרה איזה אירוע, נדע לטפל בו ונדע להגיע אליו.

<מימון שמילה: אי אפשר מצד אחד לסגור את המדינה לגמרי ומצד שני לפתוח.

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: אי אפשר לדבר על ביטול רגולציה ולשים עוד רגולציה.

<מימון שמילה: בדיוק.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: הבנו.

<דנה נויפלד: אני כן רוצה לומר משהו.

<דנה נויפלד: הדילמה שאתה העלית עכשיו, היא בדיוק הדילמה, שמת את האצבע על הנקודה הכי משמעותית כאן.

<דנה נויפלד: יש כאן דילמה של איך מצד אחד לפתוח כמה שיותר ומצד שני שיהיו לנו את הכלים להתמודד עם אותן בעיות שעלולות להתעורר כך שבמידה ויתעוררו, נוכל לטפל בהן.

איתן כבל: זה מצריך עוד תקנים?

<דנה נויפלד: כן.

<מימון שמילה: אנחנו מקבלים אותם במנות קטנות.

איתן כבל: יש לך חבר'ה שפורשים מהאגף.

<מימון שמילה: גם הם יצטרכו לבוא.

איתן כבל: נמשיך בהקראה.

<אורנן שטיינברג: בהגדרה "כוחות הביטחון", במקום "כמשמעותם" יבוא "כהגדרתם", ובמקום "לחוק הבזק, התשמ"ב-1982" יבוא "לחוק התקשורת".

<אורנן שטיינברג: אחרי ההגדרה "כוחות הביטחון" יבוא: ""מכשיר אלחוטי" - כל מערכת, מנגנון, מכשיר, מיתקן, ציוד או אביזר אחרים העושים שימוש בתדר רדיו לטלגרף אלחוטי או מיועדים לעשות שימוש כאמור או שיש בהם רכיב העושה שימוש או מיועד לעשות שימוש כאמור".

<אורנן שטיינברג: בהגדרה "מכשיר עזר לתעופה", בסופה יבוא "לרבות מערכת הקולטת נתונים מכלי טיס או משדרת אליהם נתונים לצורך ניהול תעבורה אווירית".

<אורנן שטיינברג: אחרי ההגדרה "מכשיר עזר לתעופה" יבוא: בעקבות שיחה עם היועץ המשפטי של הוועדה, הוסכם על ההגדרה הבאה: ""המנהל" – עובד משרד התקשורת הממונה על ניהול תדרי רדיו וכפוף במישרין למנהל הכללי או עובד אחר במשרד התקשורת שהוא אצל לו סמכות לפי פקודה זו כולה או חלקה.

<איתי עצמון: התחולה תפורסם ברשומות.

<אורנן שטיינברג: כן.

איתן כבל: היועץ זוכר את זה מחוק שירותי רכב.

איתן כבל: יש את המנהל.

איתן כבל: נכון.

איתן כבל: מישהו בסוף צריך שתהיה לו האחריות לעניין.

איתן כבל: גם אתה יעקב אשר זוכר את זה.

איתן כבל: עסקת בזה אתנו.

איתן כבל: בסוף אתה צריך לדעת על מי אתה "צועק".

איתן כבל: צריכה להיות אחריות.

<אורנן שטיינברג: "מנהל רשות התעופה האזרחית" – כמשמעותו בחוק רשות התעופה האזרחית, התשס"ה-2005.

<אורנן שטיינברג: "מעבדה בישראל" – מכון התקנים או מעבדה שהוסמכה לעניין זה על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות כמשמעותה בחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997.

איתן כבל: אפרופו הסעיף הזה, האם הסעיף הזה מכסה ומתכתב עם כל החקיקה החדשה?

איתן כבל: מה שנקרא חקיקת פולקמן?

<קריאה: רפורמת היבוא.

איתן כבל: כן.

איתן כבל: שלא פתאום נצטרך עכשיו להוסיף עוד.

<יערה למברגר: משרד המשפטים.

<יערה למברגר: מדובר בהגדרה רחבה שיש לה שני חלקים.

<יערה למברגר: החלק הראשון הוא מכון התקנים או מעבדה שהוסמכה.

<יערה למברגר: מכון התקנים כשלעצמו או מעבדה שהוסמכה על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות וזאת הגדרת מעבדה בישראל.

<יערה למברגר: כאשר נגיע לסעיף המהותי, נראה שהוא גם נותן אפשרות לעוד מעבדות שהוסמכו על ידי רשות אחרת בעולם.

איתן כבל: זה מה שבין היתר ביקשתי להבין כי אם אתה לא פותח את זה, חלקים שלמים הופכים לאות מתה.

<עידו שלמה סופר: אני אתייחס.

<עידו שלמה סופר: מנהלת הוועדה העבירה לי התייחסות של מעבדת חרמון לסוגיה הזאת והם התייחסו לשני דברים.

<עידו שלמה סופר: האחד, בקשה לצמצם את כמות הבדיקות שיהיו.

איתן כבל: יש כאן מישהו ממעבדת חרמון?

<עידו שלמה סופר: הם לא כאן.

איתן כבל: רק שאלתי.

<עידו שלמה סופר: הם שלחו מכתב לוועדה.

<לאה ורון: הם הוזמנו לדיון בוועדה על מנת להציג את הדברים.

<עידו שלמה סופר: הבקשה ההיא שלהם הייתה לא רלוונטית אבל כאן מה שהם מדברים על מעבדה בישראל, הם טוענים שיש מעבדות בישראל שהן לא מוכרות על ידי רשות להסמכת מעבדות אלא קיבלו הסמכה מגוף אחר מקביל באירופה.

<עידו שלמה סופר: לכן יכול להיות שכן יש צורך בשינוי ההגדרה הזאת.

<יערה למברגר: זה לא בהכרח בהגדרה הזאת.

<יערה למברגר: אפשר להגיע לסעיף המהותי ולראות אם יש צורך.

איתן כבל: בואו נסכם בינינו.

איתן כבל: מה שעידו אמר, במקומו.

איתן כבל: מה שאת אומרת, במקומו.

איתן כבל: מה שחשוב זה שהעניין הזה, אנחנו צריכים לתת לו מענה או כאן או בהמשך.

<עידו שלמה סופר: זה לא שיש מחלוקת בין הדברים.

<עידו שלמה סופר: זה פשוט אומר שאנחנו צריכים לעשות עוד איזשהו שיח קטן האם זה מכסה את הכול או שצריך איזשהו שינוי.

איתן כבל: כל אשר אני אומר ולא סתם התפרצתי בעניין הזה.

איתן כבל: הייתה כאן חקיקה מאוד מאוד משמעותית בתחום.

<יערה למברגר: הכוונות זהות.

<אורנן שטיינברג: "מפקח" – מי שמונה לפי סעיף 11א.

<אורנן שטיינברג: "מפרט טכני" – לרבות תקן כמשמעותו בסעיף 6 לחוק התקנים, התשי"ג-1953, שאינו תקן ישראלי כמשמעותו סעיף 8 לחוק האמור ולרבות תקן של מוסד תקינה בין-לאומי או תקן המקובל במדינה מפותחת בעלת שוק משמעותי.

<אורנן שטיינברג: "משרד" – משרד התקשורת.

<אורנן שטיינברג: "נושא משרה" – כהגדרתו בחוק החברות, התשנ"ט-1999.

<אורנן שטיינברג: "סחר" – קנייה, מכירה, שיווק, השכרה או השאלה או יבוא, דרך עיסוק, וכן יבוא לרבות יבוא אישי".

<אורנן שטיינברג: "רישיון" – רישיון שניתן לפי סימן א' לפרק ג'.

<אורנן שטיינברג: "רישיון לתחנה בכלי טיס" – רישיון שניתן לפי סעיף 4ח.

<אורנן שטיינברג: "השר" – שר התקשורת.

<אורנן שטיינברג: "תחנת אלחוט" – תחנה הכוללת מכשיר אלחוט אחד או יותר המחוברים לצורך פעולתם לאמצעים נוספים ובכלל זה לאנטנה ולספק כוח".

איתן כבל: יש כאן שתי נקודות שאני רוצה לוודא אותן.

איתן כבל: ראשית, את העניין הזה של מתן רישיון, להסביר מה זה.

איתן כבל: לא סתם אני רוצה לחזור ולהדגיש את העניין של כלי הטיס, הרחפנים.

איתן כבל: החקיקה כאן יודעת לכסות נכון לרגע זה את כל מה שאתם עומדים לראות.

<איתי עצמון: אני אזכיר שלפי חוק הטיס כלי רחיפה איננו כלי טיס.

איתן כבל: אז בכלל.

איתן כבל: אפילו לא ידעתי את זה.

איתן כבל: הדברים המוכרים, אנחנו יודעים.

איתן כבל: כאן אני רוצה לוודא כיוון שאני אומר לכם שזה אחד העניינים היותר מרכזיים שנצטרך לתת עליהם את התשובה, והאם זה באמת יודע לכסות - - -

<איתי עצמון: אני לא בטוח שצריך.

איתן כבל: אני לא יודע.

איתן כבל: כשאני אומר לכסות הכול, יש נושא על סדר יומנו ואנחנו עדיין לא מבינים את כולו עד הסוף.

איתן כבל: אבל לפחות את מה שאנחנו יודעים, שהחקיקה הנוכחית יודעת להתכתב אתו.

איתן כבל: לא כל יום נתכנס כאן.

איתן כבל: אתה זוכר באיזו שנה פעם אחרונה תיקנו את הדברים האלה.

<מימון שמילה: הנושא של הרחפנים הוא בפנים.

<מימון שמילה: אנחנו שולטים בו ואנחנו יכולים לטפל בו.

<מימון שמילה: השינוי שאנחנו עושים כרגע הוא לא רלוונטי בעת הזאת לרחפנים כי אנחנו צריכים ללמוד אותם.

<מימון שמילה: מנגנון הכנסת רחפנים יעבוד על פי המודל הקיים היום.

<מימון שמילה: הוא יצטרך לעבור את הבדיקות הקפדניות של המשרד וזה לא שכל מי שרוצה מכניס משהו איך שהוא רוצה.

<מימון שמילה: בשקפים הראשונים הצגנו איך זה הולך לעבוד.

איתן כבל: נכון להיום, בעצם כל אחד יכול להכניס רחפן.

<מימון שמילה: לא.

<מימון שמילה: אסור להכניס רחפן בלי אישור.

איתן כבל: מה זה אישור?

<מימון שמילה: צריך לבוא למשרד התקשורת ולהביא את אישור הקנייה ולהראות את המפרט הטכני של הרחפן, ונותנים לו אישור או לא נותנים לו אישור להכניס.

<מימון שמילה: זה ימשיך לעבוד כך עד שנסדר את התדרים של הרחפנים שיהיה אפשר להכניס כי אנחנו מבינים היכן זה יכול לפגוע בחלק מהרחפנים.

<מימון שמילה: אנחנו עושים עכשיו פעילות עם המערכות אולי עלולות להיפגע מהימצאותם של רחפנים בספקטרום ואני לא מדבר על מצלמות שמצלמים וסייבר אלא לגבי הספקטרום.

<מימון שמילה: יש שם דברים נוספים.

<מימון שמילה: לא מזמן היה דיון על רחפנים במדינת ישראל והסיכונים.

<מימון שמילה: זה מתאפיין בספקטרום.

<מימון שמילה: הדברים הללו, אנחנו מתכוונים בהיבט הספקטרום לפנות את הספקטרום שהיום עלול להיות מושפע מהרחפנים כדי שאפשר יהיה להכניס את הרחפנים למדינת ישראל ביתר שאת.

איתן כבל: מה זה רישיון לתחנה בכלי טיס?

<מימון שמילה: אלה דברים אחרים.

איתן כבל: איך זה מתחבר לכאן?

<מימון שמילה: יש לך מזל"ט או יש חברה שמפעילה מזל"טים והיא צריכה רישיון להפעיל.

איתן כבל: מי נותן את הרישיון היום?

<מימון שמילה: המשרד.

איתן כבל: אתם עם מערכת הביטחון?

<מימון שמילה: לא.

<מימון שמילה: עם רת"ע.

<רועי ברית: רת"ע נותנים רישיונות לתחנות לכלי טיס, למטוסים, מגדולים עד קטנים אבל לא כולל רחפנים.

איתן כבל: מי נותן?

<רועי ברית: מנהל רת"ע.

<רועי ברית: זה קיים כבר היום.

<נתי שוברט: סגן מנהל מינהל הנדסה במשרד התקשורת.

<נתי שוברט: רק להוסיף לעניין כלי טיס.

<נתי שוברט: הרישיון שניתן על ידי רת"ע לתחנה האלחוטית, הוא ניתן רק כאשר כל המכשירים שבתחנה קיבלו אישור שוב ממשרד התקשורת.

איתן כבל: תודה.

<רועי ברית: עוד הערה ברשותך.

<רועי ברית: לגבי המונחים שהוספנו.

<רועי ברית: אלה בעצם מונחים שנעשה בהם שימוש בפקודה.

<רועי ברית: מגדירים אותם כאן.

<רועי ברית: חלק מהמונחים, היה צריך לעשות בהם התאמת נוסח.

<רועי ברית: חלק מהמונחים, נעשה בהם שימוש היום כמו תחנת אלחוט ומכשיר אלחוטי או טלגרף אלחוטי.

<רועי ברית: פשוט באנו להגדיר את זה.

<רועי ברית: חשוב לי לציין לגבי יבוא אישי, כתוב כאן כמשמעותו לפי פקודת היבוא-יצוא.

<רועי ברית: בצו יבוא חופשי לפי הפקודה נקבע שיבוא אישי הוא כמות סבירה לשימוש אישי או משפחתי של היחיד.

<רועי ברית: זאת הכוונה גם כאן.

<איתי עצמון: אני מזכיר שההסדר הזה אמור להשתנות לפחות לפי תיקון שגם כלול בהצעת חוק התכנית הכלכלית ונדון במקביל בוועדת הרפורמות.

<רועי ברית: מה שיש שם, יחול גם כאן לעניין יבוא אישי.

איתן כבל: הוא לא אמר שזה לא יהיה בצו יבוא.

איתן כבל: הוא התייחס לעובדה הזאת.

איתן כבל: הערות לפני שאני מעלה להצבעה.

<איתי עצמון: הוועדה מצביעה על פסקאות (1) ו-(2) לסעיף 9.

<איתי עצמון: מי בעד?

<איתי עצמון: מי נגד?

<איתי עצמון: בעד – פה אחד

איתן כבל: פסקאות (1) ו-(2) לסעיף 9 אושרו.

<קריאה: אתה רוצה רביזיה כדי שנחזור למעבדה?

איתן כבל: בוא נעשה סדר.

איתן כבל: כיוון שמדובר כאן בעיקר בנושאים מקצועיים, יכול להיות שיהיו דברים שיעלו כתוצאה מהדיון עצמו.

איתן כבל: אין שום בעיה שאני אעשה רביזיה.

<אורנן שטיינברג: אחרי סעיף 1 יבוא: "פרק ב': תחולה".

<אורנן שטיינברג: בסעיף 2(א), במקום "תחנת טלגרף אלחוטי" יבוא "תחנות אלחוט".

<אורנן שטיינברג: בסעיף 3, במקום הרישה עד המלים "גם על ההתקנה וההפעלה של" יבוא "ההוראות לפי פקודה זו החלות על מכשירים אלחוטיים יחולו גם על".

<רועי ברית: עד כאן, זאת התאמת נוסח.

איתן כבל: מה שחשוב לי, כיוון שמדובר בעניינים מקצועיים מאוד מאוד, אני יכול עכשיו לעצור אתכם על כל דבר ולומר לכם תסבירו.

איתן כבל: המהות ברורה לנו.

איתן כבל: אם יש משהו שלדע

איתן כבל: ת

איתן כבל: כם הוא כבר עליית מדרגה במובן הזה, אנא תאמרו ואז תסבירו הסבר קצר.

איתן כבל: הרעיון ברור אבל אם יש משהו שהוא מאחורי הרעיון, כדי שנוכל להתקדם ואני לא אעצור אתכם על כל דבר.

איתן כבל: אתה אומר שעד עכשיו אלה היו התאמות נוסח.

<רועי ברית: כן.

<אורנן שטיינברג: אחרי סעיף 3 יבוא: "3א .

<אורנן שטיינברג: מכשירים להעברת אותות תקשורת באמצעות תיל חשמלי השר רשאי לקבוע כי ההוראות לפי פקודה זו, כולן או חלקן, יחולו בשינויים המחויבים גם על מכשירים להעברת ידיעות, מסרי תקשורת או אותות אחרים, באמצעות תיל חשמלי, אם הפעלתם גורמת לשיבוש או הפרעה לפעולתם של מכשירים אלחוטיים הפועלים כדין וכן רשאי הוא לקבוע כי הוראות כאמור יחולו בשינויים כפי שהוא התווה".

<רועי ברית: הפקודה חלה על מכשירים אלחוטיים.

<רועי ברית: כאן אנחנו מדברים על מכשירים שהם בעצם מכשירים חשמליים, מכשירי תקשורת לא אלחוטיים.

<רועי ברית: הם פועלים על גבי רשת החשמל הביתית.

איתן כבל: כמו מה?

איתן כבל: תן לי דוגמה.

<רועי ברית: קוראים לזה פיל סי.

איתן כבל: לא ביקשתי שתגזים.

<נתי שוברט: אני אסביר.

<נתי שוברט: בוא נלך לרקע.

<נתי שוברט: בממ"ד, אם לא עלינו צריכים להיות בממ"ד, ממ"ד אמור להיות סגור ומסוגר ולמעשה שום דבר אלחוטי בעיקרון לא אמור להיכנס בו.

<נתי שוברט: בכל זאת אנשים רוצים להמשיך להיות מעודכנים ומחוברים לאינטרנט, ואז מה עושים?

<נתי שוברט: יש מכשירים היום שמחברים אותם לקו ביתי באמצעותו גם כך באופן רגיל מתחברים אליו.

<נתי שוברט: מצד שני מחברים אותו לרשת החשמל ואז הוא שולח אותות של הנתב, שולח אותם על גבי רשת החשמל הביתית ואז בממ"ד שמים את המכשיר הנגדי, הוא מקבל את אותן אותות דרך החשמל ומקרין אותן ומשדר אותן בתוך הממ"ד.

<נתי שוברט: כיוון שזה עובר דרך רשת החשמל ורשת החשמל היא תיל, מבחינה זאת התיל עצמו מתחיל להקרין את האותות האלה ולמעשה להפיץ את האותות האלקטרומגנטיים שכך מועברים באוויר, מוקרנים ממנו.

<נתי שוברט: לכן צריך גם כאן לוודא שלא יהיו הפרעות.

<רועי ברית: מכשירים שהם לא אלחוטיים אבל יכולים לגרום להפרעה אלחוטית.

<רועי ברית: מכשירי תקשורת.

<רועי ברית: להחיל עליהם את הוראות הפקודה.

<אורנן שטיינברג: במקום סעיף 4 יבוא: "4.

<אורנן שטיינברג: סייג לתחולה לעניין כוחות הביטחון ההוראות לפי פקודה זו, למעט פרק ה' וסעיף 12א(ב), לא יחולו לגבי מכשיר אלחוטי או תחנת אלחוט המוחזקים או מופעלים בידי כוחות הביטחון או הנמצאים בפיקוחם".

איתן כבל: מה זה אומר?

<רועי ברית: גם הסעיף הזה הוא התאמת נוסח.

<רועי ברית: גם היום כוחות הביטחון, שזה צבא, משטרה, שב"כ, מוסד וכולי, הם פטורים מחובת רישיון.

<רועי ברית: הם לא צריכים לקבל רישיון למכשירים האלחוטיים.

<רועי ברית: הם לא צריכים לשלם אגרות בעד תדרי הרדיו שהם משתמשים בהם.

<רועי ברית: מה שכן, הם צריכים לפעול על פי החלטות ועדת התדרים.

<רועי ברית: זאת אומרת, שיועידו את התדרים לשימוש מסוים ושיקצו להם את התדרים.

<רועי ברית: הם לא יכולים להשתמש בתדרים שלא הוקצו להם לצורך העניין.

<רועי ברית: זה בעצם שינוי נוסח של סעיף שכבר היום קיים בפקודה.

<איתי עצמון: אפשר להצביע על פסקאות (3) עד (7).

איתן כבל: אנחנו מצביעים על פסקאות (3) עד (7) לסעיף 9.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: פסקאות (3) עד (7) אושרו פה אחד.

<אורנן שטיינברג: גם בפסקה הבאה נראה שינויים קטנים שהיו בעקבות שיחה עם היועץ המשפטי לוועדה.

<אורנן שטיינברג: אחרי סעיף 4 יבוא: "פרק ג': רישיון, אישור התאמה ופטור סימן א': רישיון 4א.

<אורנן שטיינברג: חובת רישוי לא ייצר אדם, לא יחזיק, לא יפעיל ולא יתקין מכשיר אלחוטי, לרבות בכלי שיט או בכלי טיס הרשומים בישראל, ולא יסחר במכשיר אלחוטי אלא אם כן בידו רישיון לכך מאת המנהל ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי פקודה זו.

<אורנן שטיינברג: לא יקים אדם, לא יחזיק ולא יפעיל תחנת אלחוט לרבות בכלי שיט או בכלי טיס הרשומים בישראל אלא אם כן בידו רישיון לכך מאת המנהל ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי פקודה זו.

<רועי ברית: גם כאן מדובר בניסוח מחדש של חובה שקיימת היום לפי הפקודה.

<רועי ברית: החובה שהבריטים קבעו כבר בשנות ה-20.

<רועי ברית: ברירת המחדל לפיה יש לך מכשיר אלחוטי, אתה צריך רישיון כדי להחזיק אותו וכדי להפעיל אותו.

<רועי ברית: כאן אנחנו מפרטים בדיוק איזה פעולות מצריכות רישיון.

<רועי ברית: בהמשך נגיע להוראות שקובעות מתי יש פטור.

איתן כבל: אבל אני רוצה שוב להדגיש.

איתן כבל: אין לי כאן את ההוראות הקודמות.

איתן כבל: הנחת העבודה שלי, אדוני המנכ"ל, אני אומר את זה לכולם ואני אומר גם לך עידו, היא שברור שיש כאן הקלה משמעותית ברגולציה.

איתן כבל: אני לא רוצה עכשיו להתחיל לעבור ולקרוא כדי לראות שבסוף עשינו כאן מעשה.

איתן כבל: לא רק התאמנו את הצרכים אבל הרגולציה נשארה אותו דבר כי מה שאמור להביא את ה-350 מיליון שקלים חסכון.

איתן כבל: אני לא מנסה כל הזמן להעמיד זה מול זה אלא אני רואה את זה מבחינתי, לפחות מבחינת הוועדה, כראה וקדש.

<דנה נויפלד: אתה רוצה שאני אענה?

<דנה נויפלד: זאת התשתית המשפטית.

<דנה נויפלד: כל הצעדים שעידו דיבר עליהם התאפשרו ומתאפשרים.

<דנה נויפלד: תכף נגיע לתשתית המשפטית שמאפשרת לתת את אותן הקלות מבחינת הכנסת הציוד, אבל צריך להתחיל בברירת המחדל ורק אחריה אפשר ללכת להקלות.

איתן כבל: הכול בסדר.

איתן כבל: אני אומר שלפני שאנחנו נכנסים פנימה - ואנחנו פשוט לא בפתחו של התהליך – אני רוצה לוודא, כי אם לא, זה לא ייגמר, אם תתחילו להראות לי כל סעיף וסעיף איך היה ולאן אתם הולכים.

איתן כבל: אני רוצה שנזרום עם זה, שהנחת העבודה היא שזה אכן כך.

<עידו שלמה סופר: כשנגיע לסימן ב', אנחנו נפרט קצת על ההסדר.

<עידו שלמה סופר: זה בדיוק הלב של אותה סוגיה של הקלה רגולטורית.

<נתי שוברט: מילת הסבר אחת, ברשותך.

<נתי שוברט: שלא נחשוב שבגלל שהבריטים התקינו כאן משהו בזמן המנדט, אנחנו ממשיכים ללכת כמו הסוס ששמו לו מול העיניים והוא הולך רק בדרך הזו.

<נתי שוברט: מה שהתייחסנו כאן קיים בכל העולם ואנחנו לא יוצאי דופן.

<נתי שוברט: יש תדרים שבעיקרון חייבים לקבל רישיון על כל הפעלה של מכשיר אלחוטי למעט מה שפוטרים.

<אורנן שטיינברג: 4ב.

<אורנן שטיינברג: בקשה לרישיון המבקש רישיון יגיש בקשה לכך למנהל באופן ובמתכונת שיורה עליהם (בסימן זה – המבקש).

<אורנן שטיינברג: המנהל יפרסם הוראות והנחיות לפי סעיף זה באתר האינטרנט של המשרד.

<אורנן שטיינברג: המנהל רשאי לדרוש מהמבקש כל מידע או מסמך הדרושים לו לצורך החלטה בבקשה ובכלל זה -

איתן כבל: דרך אגב, קוראים לזה שקי עיניים.

<אורנן שטיינברג: מפרט היצרן של המכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש הרישיון.

<אורנן שטיינברג: אין אמור כדי לגרוע מסעיף 12 לחוק התקנים, התשי"ג-1953.

<אורנן שטיינברג: בדיקת מעבדה המעידה על התכונות הטכניות של המכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש הרישיון אשר בוצעה על ידי מעבדה בישראל או מעבדה שהוסמכה על ידי גוף החבר בארגון הבין-לאומי של גופי הסמכת מעבדות וגופי פיקוח.

איתן כבל: על זה דיברתם קודם?

<דנה נויפלד: כן.

איתן כבל: תסבירו ונתקדם.

<רועי ברית: אני אסביר בקצרה.

<רועי ברית: היום הנושא הזה מוסדר בתקנות הטלגרף האלחוטי שנקבעו מכוח הפקודה.

<רועי ברית: זה מסדיר את הסעיף המסמיך למי אתה מגיש את הבקשה לרישיון, מי מוסמך לתת לך את הרישיון ואיזה מסמכים משרד התקשורת יכול לבדוק כשהוא רוצה לבדוק את זה.

<רועי ברית: אחד הדברים שאנחנו תכף נגיע אליהם הוא שאתה לא יכול לקבל רישיון אלא אם כן קודם המכשיר האלחוטי נבדק על ידי משרד התקשורת והמכשיר עצמו או הדגם שלו קיבל מה שנקרא אישור סוג.

<רועי ברית: אישור סוג, גורמי המקצוע נותנים רק אחרי שהם משתכנעים שהמכשיר הוא מנצל באופן יעיל את תחום התדרים המוגבל ושהוא לא גורם להפרעות אלחוטיות.

<רועי ברית: המסמכים שנדרש לצרף כאן לבקשה, בעצם נועדו לאפשר לנו לעשות את הבדיקה הזאת לגבי המכשיר עצמו.

<רועי ברית: ברגע שהמכשיר מאושר, אפשר לתת רישיון לאחזקה שלו, להפעלה שלו, לסחר שלו.

איתן כבל: סתם שאלה.

איתן כבל: אתם הרי לא ממציאים את הגלגל.

איתן כבל: הנחת העבודה היא שרוב המוצרים מגיעים ממקומות שאנחנו יודעים, אני לא מדבר אתך על כל מיני מקומות בסין שאין לך מושג מהם.

איתן כבל: אם הגיע מחוץ לארץ וזה עובד שם, אתם בודקים את הכול במכון התקנים?

איתן כבל: מ-א' ועד ת'?

<מימון שמילה: כן.

<מימון שמילה: משרד התקשורת.

רועי פולקמן: אבל אתם עושים אישור בדיקת דגם.

איתן כבל: אם זה כך, כל דבר יהיה יום לימודים ארוך.

איתן כבל: מגיעים גם דברים חדשים כל הזמן ונכנסים פנימה.

<מימון שמילה: אני אתן הסבר.

<מימון שמילה: לדוגמה מכשיר שעובד בארצות הברית ועובד מצוין, במדינת ישראל הוא לא יעבוד טוב והוא יפריע כי חלוקת התדרים בארצות הברית ובאמריקה היא שונה מהרגולציה של כל אירופה.

<מימון שמילה: אני בודק את ההתאמה לתוך הגיאוגרפיה של מדינת ישראל.

רועי פולקמן: השאלה מי בודק.

<עידו שלמה סופר: אני אסביר.

<עידו שלמה סופר: חברי הכנסת עושים בצדק השוואה לחוק התקנים.

איתן כבל: ברור, כי בסוף זה ייתקע שם.

<עידו שלמה סופר: נכון.

<עידו שלמה סופר: בדיוק.

<עידו שלמה סופר: אבל כאן המצב הוא שונה.

<עידו שלמה סופר: מה שבעצם משרד התקשורת צריך, זה לדעת מה הם בדיוק התכונות הטכניות של אותו מוצר והם יכולים לקבל את זה באחת מכמה דרכים.

<עידו שלמה סופר: כאן, אם זה מפרט יצרן מה שנקרא, שזה אותו מסמך שיצרן מספק ויש שם את כל הנתונים הטכניים שבעצם משרד התקשורת צריך או לחלופין בדיקת מעבדה שאומרת בדקנו אותו, אלה הנתונים הטכניים שיש.

<עידו שלמה סופר: המעבדות שיכולות לבדוק את הדבר הזה, אגב, זה מאוד רחב.

<עידו שלמה סופר: כאן אפשר להביא גם בדיקות מאירופה כמו שאמרת.

<עידו שלמה סופר: איי-לק הוא ארגון גג שמסמיך מה שנקרא רשויות להסמכת מעבדות.

רועי פולקמן: בוא נבין כי הנוסח קצת מעורפל.

רועי פולקמן: כשכתוב "או מעבדה", זה אומר מעבדה בחוץ לארץ?

<עידו שלמה סופר: כן.

<עידו שלמה סופר: כולל.

רועי פולקמן: זאת לא מעבדה ישראלית שהוסמכה.

<עידו שלמה סופר: יש לנו את איי-לק שהוא הארגון הבין-לאומי שהוא מסמיך בכל מדינה.

רועי פולקמן: אני מביא מוצר ויש לי מעבדה בהולנד שבדקה את המוצר וזה המפרט הטכני שלו.

רועי פולקמן: זה מספק מבחינת משרד התקשורת לפי החוק?

<עידו שלמה סופר: כן.

רועי פולקמן: לא מחייבים אותי ללכת למכון התקנים.

<עידו שלמה סופר: בפרט שהרשות הלאומית להסמכת מעבדות בהולנד אישרה.

<יערה למברגר: גם מעבדה בישראל שבוחנת פיזית בישראל אם הוא הוסמכה.

רועי פולקמן: זה גם ברור אלא שיש בעיה עם ההסמכות האלה, אבל לא משנה כרגע.

רועי פולקמן: אני יכול להביא אישור מחוץ לארץ.

<עידו שלמה סופר: אם היא הוכרה על ידי הגוף שאיי-לק הסמיך – כן.

רועי פולקמן: ואלה תנאים מצטברים בפרט היצרן ובדיקת מעבדה?

<איתי עצמון: אני רוצה להתחבר לשאלה שלך שהיא שאלה נכונה לעניין הנוסח.

<איתי עצמון: לפי סעיף קטן (ב), המנהל רשאי לדרוש מהמבקש כל מידע ובכלל זה.

<איתי עצמון: הוא רשאי לדרוש מפרט יצרן, הוא רשאי לדרוש בדיקת מעבדה אשר בוצעה על ידי מעבדה בישראל או מעבדה שהוסמכה על ידי גוף החבר ב-איי-לק.

<איתי עצמון: השאלה, וזאת שאלה במקומה, מתי ידרשו כך ומתי ידרשו כך.

איתן כבל: האם זה מצרפי או בנפרד?

<איתי עצמון: גם לא ברור מה גדר שיקול הדעת.

<איתי עצמון: האם מבקש שיביא בדיקה ממעבדה שהוסמכה על ידי ה-איי-לק, זאת תהיה בדיקה לגיטימית לעניין הבקשה.

רועי פולקמן: אם זה או, אז תגדירו בנוסח שזה לא גם זה וגם זה וגם זה.

איתן כבל: אני רוצה לסכם את זה ולומר שיש כאן שתי נקודות.

איתן כבל: יש את הנקודה של המפרט הטכני של המוצר, מהו המוצר, מי הוא, איך הוא ולמה הוא.

איתן כבל: יש את מה שאתם בודקים, האם הוא מתכתב עם התקשורת הישראלית מבלי שניכנס לזה.

איתן כבל: במנעד הרחב של המילה.

איתן כבל: אני אומר את זה כי אם הוא צריך גם להגיע למכון התקנים או לעבור את אחד המכונים, זה יום לימודים ארוך.

איתן כבל: אם הוא רק מביא את האישור נניח מהולנד או לא חשוב מהיכן, מאותו ארגון איי-לק, וכאן אתם רק בודקים את התאמתו למרחב התקשורתי הישראלי, אלה שני דברים שונים לחלוטין.

<נתי שוברט: כאשר אנחנו מקבלים מפרט טכני, מה שאנחנו מסתכלים בו זה רק לעניין התדרים.

<נתי שוברט: אנחנו לא מסתכלים על כל יתר הדברים כי זה לא מענייננו וגם אין לנו סמכות בהקשר הזה.

<נתי שוברט: אלא מה, יש לא מעט ציוד שמגיע - והיושב ראש ציין את זה – מסין.

<נתי שוברט: נראה לנו שאנחנו לא צריכים לדבר על סין אבל אני נותן את זה כדוגמה.

איתן כבל: לא אמרתי שלא.

<נתי שוברט: אני מציין שדווקא משם יש הרבה מאוד יבוא וכאשר לא מגיע מפרט טכני, ובכל זאת רוצים לייבא את המוצר, ולנו אין מושג האם זה כן או לא מתאים לתדרים שמותר להפעיל בישראל, אז אנחנו אומרים לאותו יבואן שיתכבד, לך תבדוק את זה במעבדה בישראל.

<נתי שוברט: אנחנו אפילו לא שולחים אותו לאיזו מעבדה בחוץ לארץ.

<נתי שוברט: אז הוא יבדוק במעבדה בישראל, יביא את תוצאות הבדיקה.

<נתי שוברט: נראה שזה מתאים.

רועי פולקמן: מה שאתה מתאר, זה ברור.

<נתי שוברט: אנחנו לא מבקשים גם וגם.

<נתי שוברט: אם המפרט מכיל את הכול, אנחנו לא נשלח אותו מעבדה.

רועי פולקמן: זו השאלה שלדעתי בנוסח לא ברורה.

רועי פולקמן: זה ברור במקרה שאני מקבל מוצר לצורך העניין חשוד, שלא ברור לי מהיכן הוא הגיע ואז אתה אומר שאתה הרגולטור מבקש שתראה לי מעבדה ישראלית שבדקה.

רועי פולקמן: אבל אני אומר הפוך.

רועי פולקמן: אני מביא מוצר ואני מביא מעבדה אירופאית, יפנית, אוסטרלית, אמריקאית שמוכיחה את זה.

רועי פולקמן: צריך להיות ברור שלא ידרשו ממני גם וגם גם.

רועי פולקמן: הגיע מוצר ממדינה שיש ספק, בסדר.

רועי פולקמן: הגיע מוצר ממעבדה מוכרת, לא יצטרכו.

<נתי שוברט: ראשית, מה שאמרת זה נכון אלא אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם.

<נתי שוברט: זה לא משנה לנו מהיכן מגיע המוצר ובלבד שהמידע הרלוונטי שמסופק יהיה, בין אם הוא מפרט ובין אם הוא תוצאות בדיקה של מעבדה בחוץ לארץ.

רועי פולקמן: ברור, אבל זה לא ברור בנוסח.

איתן כבל: גם היועץ המשפטי רוצה לחדד.

איתן כבל: אני מבקש שבנוסח העניין הזה יובהר.

<איתי עצמון: אם אני מבין נכון, צריך יהיה להבהיר בנוסח של פסקה (2) שלצורך העניין בדיקה שבוצעה על ידי מעבדה בישראל או בדיקה שבוצעה על ידי מעבדה שהוסמכה על ידי גוף החבר באיי-לק, זה היינו הך.

<איתי עצמון: כלומר, לא ניתן לדרוש ספציפית בדיקה שבוצעה על ידי מעבדה בישראל.

<איתי עצמון: אם אני מבין נכון.

<איתי עצמון: אני לא יודע בדיוק כרגע איך לנסח את זה אבל זאת הכוונה שנצטרך להבהיר.

<יערה למברגר: אבל בעצם הנוסח לא נותן עדיפות כאן למעבדה בישראל.

<איתי עצמון: אבל הוא מסמיך את המנהל לדרוש ספציפית בדיקה של מעבדה בישראל.

רועי פולקמן: הוא יכול להגיד גם וגם.

רועי פולקמן: שיהיה ברור שזה חלופי.

<איתי עצמון: ושגם לא ניתן לדרוש ספציפית רק בדיקה שבוצעה על ידי מעבדה בישראל.

<איתי עצמון: זאת השאלה.

רועי פולקמן: השאלה היא עם לא ניתן.

רועי פולקמן: מה שבטוח, צריך להיות ברור שאלה חלופות.

<יערה למברגר: זה תלוי בנסיבות העניין.

איתן כבל: לכן אנחנו כאן.

איתן כבל: אני מבקש שבנוסח העניינים האלה יובהרו.

איתן כבל: יש כאן שתי נקודות שצריך להבהיר אותן.

איתן כבל: אם הוא הגיע והביא את כל האישורים הנדרשים, הוא לא צריך גם וגם.

איתן כבל: בנוסף, שאין חובה לשלוח אותו דווקא למעבדה בישראל.

איתן כבל: יש עוד נקודה שהיה צריך להדגיש אותה?

<רועי ברית: אני רוצה לומר לעניין הזה שמאוד יכול להיות שתהיה לו בדיקת מעבדה אבל בדיקת המעבדה כשנעבור עליה, נגלה לצורך העניין שהיא חלקית וחסר בה משהו.

<רועי ברית: אפילו במפרט יצרן יכול להיות שחסר משהו.

<רועי ברית: לכן יכול להיות שנצטרך פרטים משלימים.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: זה ברור.

איתן כבל: אני לא מדבר על המקרים האלה.

איתן כבל: אנחנו מדברים על זה שראית אישור מעבדה, אומר שבסך הכול בסדר.

<איתי עצמון: אם כך אדוני, אם מה שאתה אומר זאת הכוונה, אין מה לשנות בנוסח כי הנוסח מסמיך את המנהל שבודק את הבקשה לבחון איזה מידע רלוונטי, איזה מידע הוא צריך.

<איתי עצמון: אם כך הנוסח צריך להישאר כפי שהוא.

<איתי עצמון: אם הכוונה היא לא לאפשר, לדרוש דווקנית דווקא בדיקה של מעבדה, צריך לשנות את הנוסח.

<איתי עצמון: זה מה שאני אומר.

<איתי עצמון: הנוסח הזה מאפשר שיקול דעת.

<מימון שמילה: אמרתי קודם ושאלת גם על הרחפן.

<מימון שמילה: אנחנו רוצים לשחרר כאן הרבה ומצד שני אנחנו לא רוצים שייכנסו לנו לכאן דברים ונאבד שליטה.

איתן כבל: זאת אומרת, להוריד רגולציה ולהוסיף.

<מימון שמילה: לא.

<מימון שמילה: אנחנו לא מוסיפים.

<מימון שמילה: במצב הקיים היום יש רגולציה מאוד כבדה ומכבידה.

<מימון שמילה: אנחנו אומרים שאנחנו משנים.

איתן כבל: אני לא רוצה שבסיום החקיקה יהיו מאכערים חדשים שכבר מתאמנים על החוק החדש.

<מימון שמילה: נכון.

<עידו שלמה סופר: יכול להיות שכן צריך להתאים כאן את הנוסח.

<עידו שלמה סופר: הכוונות ברורות.

<עידו שלמה סופר: משרד התקשורת צריך מפרט או בדיקה או לא משנה מה, שיש שם את התכונות האלחוטיות הנדרשות וזה יכול להגיע, לא משנה מה המקור.

<עידו שלמה סופר: נתי, תקן אותי אם אני טועה.

<עידו שלמה סופר: זה יכול להיות עם מעבדה איקס או ואי או מפרט יצרן ובפרט שהתכונות קיימות.

<איתי עצמון: זה לא עניין של לחדד את הנוסח.

<איתי עצמון: זה עניין מהותי וצריך להבין על מה הוועדה מצביעה.

<איתי עצמון: אם המנהל יכול לדרוש, למשל אם מביאים לו אישור ממעבדה שהוסמכה על ידי גוף באיי-לק והמנהל מבקש בכל זאת אישור של מעבדה בישראל, אז צריך להשאיר את הנוסח כפי שהוא.

רועי פולקמן: המהות צריכה להיות ברורה, שאלה חלופות.

רועי פולקמן: אני חושב שזה מה שהובהר כאן קודם.

רועי פולקמן: זה חלופי.

רועי פולקמן: אם אני מביא מעבדה מחוץ לארץ, בבסיס לא יכול לבוא משרד התקשורת ולהגיד לי שאני חייב ללכת למעבדה בישראל.

רועי פולקמן: זאת בירוקרטיית יתר ואת זה שבחוק הזה משרד התקשורת לא יכול לדרוש.

רועי פולקמן: הטענה שרק בתנאי שמשרד התקשורת מנמק שיש ליקוי במסמכים.

רועי פולקמן: אם אין, מה שאנחנו רוצים להבהיר בחוק, שמשרד התקשורת לא יבוא ליבואן ויגיד לו נכון שהבאת לי מעבדה מגרמניה, אבל אני רוצה גם כאן.

איתן כבל: תקשיבו, פשוט מאוד.

איתן כבל: אני משאיר את זה כמו שזה.

איתן כבל: תשבו ביניכם ואם תחשבו שעדיין נדרש חידוד, נחזור ונתקן.

איתן כבל: כל המשמעות שחבר הכנסת פולקמן, אנכי והיועץ המשפטי מבקשים שזה יהיה ברור.

איתן כבל: זה לא שאם פתאום ראה המנהל שהמסמכים לא מספיקים, זה כתוב וזה ברור.

איתן כבל: אנחנו מדברים אתכם שהסעיף הזה יודע להגיד שאם הגיע מוצר מחוץ לארץ עם כל האישורים הנדרשים וזה מחוץ לארץ, לא צריך לשלוח אותו עוד פעם.

<איתי עצמון: אבל זה ברור.

איך תתקן את זה?

איתן כבל: רביזיה.

איתן כבל: אמרתי כבר בסעיפים הקודמים שכל דבר שילכו הביתה, יחזרו ויגידו שינוי, נעשה רביזיה ונתקן.

רועי פולקמן: שנזכור לבדוק את זה.

איתן כבל: אל תדאג.

איתן כבל: הכול רשום.

איתן כבל: מי בעד אישור סעיפים 4א ו-4ב?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיפים אושרו.

<אורנן שטיינברג: 4ג.

<אורנן שטיינברג: תנאים למתן רישיון המנהל רשאי לתת רישיון בהתקיים כל אלה: קיים אישור סוג ביחס למכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש הרישיון או ביחס למכשיר האלחוטי שייכלל בתחנה שלגביה מתבקש הרישיון לפי העניין.

<אורנן שטיינברג: לעניין זה, "אישור סוג" – אישור מאת המנהל לדגם מסוים של מכשיר אלחוטי או למכשיר אלחוטי מסוים שלפיו המכשיר מאפשר ניצול יעיל של תדרי הרדיו ואין בהפעלתו כדי לשבש או להפריע לפעולתם של מכשירים אלחוטיים אחרים הפועלים כדין.

<אורנן שטיינברג: מתקיימים לגבי המבקש התנאים שקבע השר לפי סעיף קטי (ב).

<אורנן שטיינברג: השר רשאי לקבוע תנאים למתן רישיון או לחידושו, בין השאר כדי לאפשר ניצול יעיל של תדרי הרדיו ולמנוע שיבוש או הפרעה לפעולתם של מכשירים אלחוטיים הפועלים כדין, ובכלל זה בעניינים אלה:

<אורנן שטיינברג: תנאים לעניין היעדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד לגבי המבקש, ואם הוא תאגיד – גם לגבי בעל שליטה או נושא משרה בו.

<אורנן שטיינברג: השר רשאי לקבוע תנאים כאמור אם סבר כי בשל אופייה של הפעילות שלגביה מתבקש הרישיון ראוי להביא בחשבון את עברו הפלילי של אדם הנוטל בה חלק וזאת כדי למנוע פגיעה בביטחון המדינה או בשלום הציבור או כדי לאפשר ניצול יעיל של תדרי הרדיו וכדי למנוע שיבוש או הפרעה משמעותיים לפעולתם של מכשירים אלחוטיים הפועים כדין.

<אורנן שטיינברג: ייקבעו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

<אורנן שטיינברג: תנאים שמטרתם להבטיח שמירה על ביטחון המדינה.

<אורנן שטיינברג: תנאים לעניין חובת התאגדות וכן תנאים לעניין דרישת תשובות או אזרחות לגבי מבקש שהוא יחיד.

<אורנן שטיינברג: תנאים לעניין ניהול עסקים בישראל.

<אורנן שטיינברג: הגבלות ותנאים לעניין החזקה, העברה או רכישה של אמצעי שליטה במבקש רישיון.

<אורנן שטיינברג: תנאים לעניין קיומם של אמצעים וכוח אדם הדרושים לשם עמידה בחובות בעל הרישיון שנקבעו לפי פקודה זו.

<אורנן שטיינברג: לעניין רישיון לעיסוק בהפעלת תחנת אלחוט מסוג שיקבע השר, הכשרה, מיומנות, ידע וניסיון מקצועי הנדרשים לצורך קבלת הרישיון ובכלל זה בחינות שעל המבקש לעמוד בהן ותשלום בעבורן.

<אורנן שטיינברג: הוראות לעניין התשלום ייקבעו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

<איתי עצמון: אני מבקש שתעצור כאן.

<איתי עצמון: האגרות היום מובאות לאישור איזו ועדה בכנסת מכוח הפקודה?

<אורנן שטיינברג: ועדת הכספים.

איתן כבל: אני קורע את התחת כדי שתעבור את זה לכספים?

<דנה נויפלד: כתבנו ועדת כלכלה.

איתן כבל: ראיתי.

<איתי עצמון: אני שואל עכשיו לגבי כלל האגרות כי זה נראה לי מצב קצת מוזר שרק לגבי האגרות בנושא הבחינות יידרש ועדת הכלכלה ולגבי יתר האגרות בוועדה אחרת מוועדות הכנסת.

<מימון שמילה: ועדת הכלכלה מתעסקת באגרות גם בדברים אחרים?

<איתי עצמון: בוודאי.

<איתי עצמון: בהרבה מאוד תחומים שהוועדה דנה בהן, מובאות האגרות לאישור ועדת הכלכלה.

<איתי עצמון: אפשר כבר עכשיו לשלב את התיקון.

<דנה נויפלד: נגיע לסעיף 13.

<דנה נויפלד: יש לנו עוד תיקונים לסעיף 13.

<איתי עצמון: השאלה אם יושב ראש הוועדה מבקש שכל האגרות יהיו באישור ועדת הכלכלה.

איתן כבל: כל מה שאנחנו מתכתבים בעניין הזה, זה בוועדת הכלכלה.

<אורנן שטיינברג: השר רשאי לקבוע לפי סעיף זה תנאים שונים לסוגים שונים של רישיונות.

<איתי עצמון: אם אפשר, הסבר קצר.

<רועי ברית: יש כאן עיגון של המצב הקיים.

<רועי ברית: כמו אמרתי, רישיונות למכשירים אלחוטיים, אלה שנמצאים בקטגוריה הזאת, יינתנו רק אחרי שמשרד התקשורת יבחן את המכשיר או דגם של המכשיר וייתן לו את אותו אישור עליו דיברנו קודם.

<רועי ברית: בנוסף יש תנאים נוספים למתן רישיון.

<רועי ברית: התנאים האלה קבועים כבר היום בתקנות הטלגרף האלחוטי ובעצם אנחנו מעלים את זה עכשיו רמה אחת בתוך החוק הראשי וקובעים את הסעיף המסמיך שבו אפשר לקבוע את אותם תנאים שכבר קבועים היום.

<רועי ברית: אלה התנאים למתן רישיון.

<רועי ברית: אני רק אוסיף שתנאי למתן רישיון זה גם תנאי שצריך אחר כך להמשיך ולהתקיים.

<איתי עצמון: אם כן, זה סעיף מסגרת שבעצם מסמיך את השר לקבוע את כל ההסדרה בעניין סוגי הרישיונות השונים.

<איתי עצמון: אדוני מבקש להצביע על הסעיף?

איתן כבל: אני מעלה להצבעה את סעיף 4ג.

<אבישי פדהצור: לפני כן, אם אפשר הערה.

<אבישי פדהצור: אני מרשות תעופה אזרחית.

<אבישי פדהצור: אני רואה שבין העילות לאי מתן רישיון, יש התייחסות כמובן להיעדר הרשעה פלילית.

<אבישי פדהצור: מהניסיון שלנו יש לפעמים מקרים בהם בעל רישיון, הרישיון שלו מבוטל או מותלה בגלל התנהגות מקצועית שלא עולה כדי התנהגות פלילית בגינה הוגש כתב אישום וכולי.

<אבישי פדהצור: השאלה היא האם רוצים לכלול עילה כזאת.

<אבישי פדהצור: אפשר לומר שיצרתי תנאים, כי עשיתי שימוש "פירטי", אז זאת לא עילה לסירוב לתת רישיון.

<אבישי פדהצור: השאלה אם רוצים את זה או לא.

<איתי עצמון: אני מבקש להתייחס.

<איתי עצמון: העליתי את השאלה הזאת עת דנתי עם נציגי הממשלה בסעיף שנוגע לסמכויות המינהליות, לביטול, התליה של רישיון.

<איתי עצמון: בהרבה דברי חקיקה שאני מכיר יש גם עילה של סירוב לחדש רישיון.

<איתי עצמון: יכול להיות שהמקום הנכון להתייחס להצעה שלך היא דווקא בסעיף ההוא ולא כאן.

איתן כבל: ואני מניח שנגיע אליו.

<אבישי פדהצור: למרות שאם הרישיון בוטל, אין מקום לחדשו.

<אבישי פדהצור: יכול להיות שיש שני רישיונות, האחד בוטל והשני לא בוטל אבל באים לחדש.

<אבישי פדהצור: אם אפשר לשקול את ביטול הרישיון האחד במסגרת חידוש הרישיון השני, זו שאלה אחת.

<אבישי פדהצור: אבל מה לגבי הרישיון שבוטל?

<יערה למברגר: אבישי, לתשומת לבך, הרישה היא רחבה וזה לא בכלל הזה.

<יערה למברגר: זה לא כתוב כרשימה סגורה.

איתן כבל: כיוון שאבישי שאל את השאלה, למה לנו להעסיק עורכי דין?

<יערה למברגר: אני מנסה להראות שיש פתרון.

איתן כבל: כנראה שזה לא מספיק.

איתן כבל: לדעתך זה מספיק חד?

<איתי עצמון: אני חושב שאפשר לפרש ולקבוע שלפי סעיף קטן זה ניתן לקבוע את זה.

<אבישי פדהצור: זאת לא הסמכה ספציפית.

איתן כבל: הפתיחה של אדוני היא כבר פתיחה לא טובה.

איתן כבל: אם אתה אומר ניתן לפרש, זאת אומרת שאפשר גם לפרש אחרת.

<איתי עצמון: זה לא מחייב.

<איתי עצמון: בוא נגיד שהסמכה לא מחייבת להתייחס להערה של עורך דין פדהצור.

איתן כבל: אנחנו נצביע.

איתן כבל: עורכת דין למברגר ועורך דין פדה

איתן כבל: צור, אני מבקש שתבואו בדברים ביניכם.

איתן כבל: אם זה בסדר מבחינתך.

<אבישי פדהצור: אדוני, אני רק רוצה להבהיר.

<אבישי פדהצור: זאת הייתה רק איזושהי הצעה לשיפור הנוסח.

<אבישי פדהצור: אין לי עמדה.

<אבישי פדהצור: אני בוודאי לא מתנגד לזה.

<אבישי פדהצור: אני חלק מהממשלה.

איתן כבל: זה בסדר.

איתן כבל: כל העניין בדיון הוא שעולות נקודות שעם כל הכבוד לממשלה, היא גם מוגבלת במחשבתה, מסתבר, הרבה פעמים.

איתן כבל: לכן אנחנו כאן.

איתן כבל: אני מבקש, גברת למברגר, דנה, ואני אומר את זה גם לך, אם זה לא מספיק חד, אנא.

איתן כבל: אם דעתכם נחה בהקשר הזה, בסדר.

<דנה נויפלד: נדבר על זה.

איתן כבל: מי בעד אישור סעיף 4ג עם שני השינויים לעניין אישור ועדת הכלכלה?: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר.

<אורנן שטיינברג: 4ד.

<אורנן שטיינברג: תוקף רישיון רישיון יינתן לתקופה קצובה כפי שיקבע השר, ורשאי השר לקבוע תקופות שונות לסוגים שונים של רישיונות.

<אורנן שטיינברג: 4ה.

<אורנן שטיינברג: איסור העברה רישיון אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול, אלא אם כן ניתן לכך אישור מראש ובכתב מאת המנהל ובהתאם לתנאים שנקבעו באישור.

<איתי עצמון: למעשה תקופות הרישיונות, בכל תקופה ליחיד סוג הרישיון, כל הנושא הזה ייקבע בתקנות.

<אורנן שטיינברג: 4ו.

<אורנן שטיינברג: חובות, הגבלות ותנאים החלים על בעל הרישיון השר רשאי לקבוע בתקנות חובות, הגבלות ותנאים שיחולו על בעל הרישיון ובכלל לזה בעניינים שלהלן, ורשאי הוא לקבוע הוראות שונות לסוגים שונים של רישיונו ת או בעלי רישיונות - תנאים והגבלות לעניין החזקה, העברה ורכישה של אמצעי שליטה בבעל רישיון.

<אורנן שטיינברג: הוראות לעניין אופן ביצוע הפעולות המותרות על פי הרישיון.

<אורנן שטיינברג: הוראות לעניין תחזוקה של המכשיר האלחוטי שלגביו ניתן הרישיון.

<אורנן שטיינברג: חובות לעניין ניטור הספק השידור של המכשיר האלחוטי או תחנת האלחוט שלגביהם ניתן הרישיון, בידי בעל הרישיון, ומסירת נתוני הניטור למנהל, ובלבד שחובות כאמור ייקבעו רק אם מצא המנהל כי ישנם טעמים מיוחדים המצדיקים זאת.

<איתי עצמון: אני לא בטוח שהסיפא עכשיו מתאימה, מכיוון ששיניתם את המודל לעומת הצעת החוק שפורסמה בכחול.

<איתי עצמון: כרגע מה שמוצע כאן זה שהשר יקבע בתקנות את ההוראות האלה ולא המנהל.

<איתי עצמון: אתם מבקשים להשאיר את הסיפא הזאת?

<דנה נויפלד: לא.

<דנה נויפלד: אתה צודק.

<דנה נויפלד: נתאים אותה.

<איתי עצמון: חובות ייקבעו רק אם מצב השר?

<דנה נויפלד: כן.

<אורנן שטיינברג: חובות דיווח לעניין פעילותו של בעל הרישיון במסגרת רישיונו, לעניין זהותו ופעילותו העסקית של מי שמחזיק אמצעי שליטה בבעל הרישיון ושיעורי ההחזקה שלו, לעניין רכישה או העברה של אמצעי שליטה בבעל הרישיון ולעניין זהותם ופעילותם העסקית של נושאי משרה בבעל הרישיון.

<אורנן שטיינברג: תנאים וחובות לעניין רישום מלאי של המכשירים האלחוטיים שלגביהם ניתן הרישיון.

איתן כבל: מתי הוא יעבוד אם הוא צריך לעשות את כל זה?

<איתי עצמון: חלק מהנושאים מוסדרים כבר היום בחקיקת משנה.

איתן כבל: אם כך, אני רגוע.

איתן כבל: בסדר.

<אורנן שטיינברג: חובת שמירת מסמכים הנוגעים לפעילותו של בעל הרישיון במסגרת הרישיון ובכלל זה מסמכים לעניין יצרן המכשיר שלגביו ניתן הרישיון, לעניין הספק שממנו נרכש ולעניין עמידת המכשיר בדרישות הטכניות שנקבעו ברישיון או לפי פקודה זו.

<אורנן שטיינברג: הוראות בדבר הניסיון וההכשרה של כוח האדם המועסק בידי בעל הרישיון.

<אורנן שטיינברג: ברישיון יפרט המנהל את סוג הפעולה המותרת לפי הרישיון ואת המכשיר האלחוטי, תחנת האלחוט או סוג המכשירים או התחנות כאמור שלגביהם מותרת הפעולה, ורשאי המנהל לקבוע ברישיון דרישות טכניות לרבות מפרט טכני, שעל המכשיר או התחנה שלגביהם ניתן הרישיון לעמוד בהן.

<אורנן שטיינברג: המנהל רשאי לקבוע ברישיון חובות, הגבלות ותנאים שיחול על בעל הרישיון ובכלל זה בעניינים המנויים בסעיף קטן (א).

<רועי ברית: ברור שכל החובות שהוא יקבע כפופות לתקנות.

איתן כבל: אנחנו נצביע על סעיפים 4ד עד 4ו עם השינוי הקל בנוסח שנעשה בסעיף 4ו.

<רועי ברית: הערה כללית.

<רועי ברית: זאת בעצם הסמכות של השר לקבוע הוראות בתקנות וסמכות דומה של המנהל לקבוע הוראות ברישיונות.

<רועי ברית: לגבי מתי יעשו אחד על השני, כשאלה יהיו כמה סוגים של רישיונות או רישיונות שניתנים ואז יותר הגיוני שזה ייקבע בתקנות.

<רועי ברית: אבל יכול להיות שיהיה איזה רישיון מסוג מסוים או שניתן למעט גורמים ואז נכון יהיה לקבוע את ההוראות האלה ברישיונות.

<איתי עצמון: ברישיונות ולא בתקנות.

<דנה נויפלד: נכון.

<רועי ברית: משהו אחד לעניין הניטור, הדבר שדיברנו עליו.

<רועי ברית: שינינו רק אם מצא המנהל מטעמים מיוחדים, זאת בעצם גם הסמכות של השר לקבוע הוראות בתקנות וגם הסמכות של המנהל לקבוע הוראות ברישיונות.

<רועי ברית: אולי צריך להיות כתוב שם רק אם נמצא כי ישנם טעמים מיוחדים המצדיקים זאת.

<איתי עצמון: אני לא בטוח שזאת הדרך הנכונה.

<איתי עצמון: אנחנו נבדוק בנוסח איך נכון להטמיע את השינוי הזה.

<רז הילמן: מבחינת התוקף של הרישיון, נתנו כאן איזושהי סמכות שהיא לא מוגבלת לשר לקבוע את התוקף.

<רז הילמן: הנושא של הוודאות, כשנותנים רישיון, הוא מאוד חשוב והיינו רוצים שתהיה איזושהי תקופת מינימום, למשל לא יפחת משנתיים אלא בנסיבות חריגות.

<רז הילמן: שמראש יגבילו את האפשרות לתת רישיונות לתקופה שהיא מאוד קצרה.

<רז הילמן: הנושא הזה שייקבע על ידי השר, זה יגיע לאישור ועדה וזה משהו שיהיה בתקנות ללא אישור ועדה.

איתן כבל: תקנות תמיד מובאות לאישור.

<איתי עצמון: התקנות האלה לא מובאות לאישור.

<רועי ברית: כמו שאמרנו, משך הרישיון ייקבע בתקנות ויש רישיונות מסוגים שונים.

<רועי ברית: רישיון סחר מאוד שונה לצורך העניין מרישיון סוג.

<רועי ברית: אני לא חושב שצריכה להיות ברירת מחדל שכל הרישיונות באשר הם, הם לפחות שנה או לפחות שנתיים.

<רועי ברית: אנחנו נקבע את הכול בתקנות.

<רועי ברית: גם היום רישיונות סחר נדמה לי שניתנים לשנתיים.

<רועי ברית: זה קבוע היום בתקנות.

<רז הילמן: יש אישורי סוג שניתנים לשנה, אישור התאמה שניתנים לשנה כי זה מאוד מאוד מגביל.

<רועי ברית: זה סעיף הרישוי.

<רועי ברית: זה לא הסעיף של אישורים.

איתן כבל: אני חושב שבסוף מישהו צריך להיות אחראי על משהו.

איתן כבל: אני לא רואה בעיה עם זה.

<מימון שמילה: אנחנו גם נלמד, אם נראה שעשינו תקלה.

<מימון שמילה: לאור הניסיון שייצבר, אנחנו נשחרר ונשנה את התקנות הללו.

<מימון שמילה: כרגע אנחנו רוצים להיות על הצד הבטוח.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: מי בעד אישור סעיפים 4ד עד 4ו?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיפים אושרו.

<אורנן שטיינברג: 4ז.

<אורנן שטיינברג: ביטול, הגבלה או התליה של רישיון המנהל רשאי לבטל רישיון, להגבילו, או להתלותו עד לקיום תנאים שיורה עליהם לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו בהתקיים אחד מאלה: הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב, שגוי, מטעה או חלקי.

<אורנן שטיינברג: חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן הרישיון לפי סעיף 4ג.

<אורנן שטיינברג: בעל הרישיון הפר הוראה מהותית מההוראות לפי פקודה זו או הפר תנאי מהותי מתנאי הרישיון.

<אורנן שטיינברג: טעמים שבטובת הציבור מחייבים זאת.

<איתי עצמון: אני מבקש שתעצור כאן ותיתן הסבר קצר, בין היתר בהתייחס לטעמים שבטובת הציבור.

<רועי ברית: אלה העילות שמאפשרות למשרד התקשורת או למנהל לבטל רישיון שניתן.

<רועי ברית: אני חושב שהעילות הראשונות ברורות.

<רועי ברית: אם נתת מידע כוזב לגבי המכשיר האלחוטי או לגבי דבר אחר שנתבקשת לתת עליו מידע – זאת עילה לביטול.

<רועי ברית: אם אחד מהתנאים שנקבע על ידי השר בתקנות כתנאי למתן רישיון, אם התנאי הזה חדל להתקיים – גם זו עילה לביטול הרישיון או להגבלתו, התלייתו.

<רועי ברית: גם הפרה של הוראות מהותיות בפקודה עצמה או הוראות שנקבעו בתקנות מכוחה, בצווים או בתנאי הרישיון עצמם.

<רועי ברית: לגבי טעמים שבטובת הציבור, זה משהו שיש לנו בחקיקת התקשורת בחוקים אחרים.

<דנה נויפלד: זו יכולה להיות שמירה על הבטיחות של הציבור, זה יכול להיות ביטחון הציבור, יכול להיות שיש הפרעה אלחוטית שמחייבת.

<רועי ברית: סעיף סל מאוד רחב.

<איתי עצמון: עוד שאלה.

<איתי עצמון: האם אין מקום להתייחס כאן לנושא של סירוב לחדש רישיון?

<איתי עצמון: אני מניח שרישיונות ניתנים יינתנו לתקופות קצובות.

<איתי עצמון: השאלה אם בעל רישיון שמבקש לחדש את הרישיון, האם אתם מבקשים להקנות כאן סמכות גם לא לחדש בשל העילות האלה.

<רועי ברית: אם הוא לא עומד בתנאים למתן הרישיון, אני לא חושב שאפשר לחדש לו את הרישיון.

<איתי עצמון: יכול להיות שהוא עשה איזושהי פעולה כפי שציין עורך דין פדהצור, איזושהי פעולה שהיא לא עולה כדי הפרה ממש אבל איזושהי פעולה שבשלה לא ראוי לתת לו שוב את הרישיון לתקופה נוספת.

<יערה למברגר: אולי לאור ההערה של אבישי אנחנו נחשוב על עילת סירוב לחדש ויהיה אפשר להוסיף את זה כסעיף נפרד.

<דנה נויפלד: זה לא קשור לביטול או להגבלה.

<איתי עצמון: בדרך כלל הסירוב לחדש בא בכפיפה אחת עם העילות האלה של ביטול, הגבלה או התליה.

<אבישי פדהצור: אתם חשבתם מה תהיה התוצאה של הביטול?

<אבישי פדהצור: למשל, היום ביטלו לי את הרישיון כי הפרתי את ההוראות, מחר אני מגיש בקשה חדשה.

<אבישי פדהצור: אם הפקידות מאוד יעילה, אז תוך שבוע אני מקבל בחזרה את הרישיון.

<אבישי פדהצור: יוצא שאני שהפרתי הוראה מאוד חמורה וביטלו לי את הרישיון מקבל ביטול.

<יערה למברגר: יש חוקים בהם נאמר שאם בוטל הרישיון, לא ניתן יהיה להגיש בקשה.

<אבישי פדהצור: אלא בתוך שנה.

<רועי ברית: יש הרבה דוגמאות כאלה.

<יערה למברגר: אפשר לקרוא לזה תקופת צינון.

<רועי ברית: אנחנו יכולים לקבוע את זה בתקנות.

<רועי ברית: למעשה כבר היום קבוע שאם נרשמו לך שתי הפרות, זה פוגע בכשירות שלך לקבל רישיון סחר.

<רועי ברית: לצורך העניין אפשר לקבוע את זה גם ביחס לרישיונות אחרים ושם זה ייקבע.

<איתי עצמון: אני חושב שמכיוון שעכשיו אתם מציעים להסדיר את כל נושא הרישוי, אם אתם חושבים שיש מקום להתייחס לזה, צריך להתייחס לזה במפורש, לסמכות הזאת לא לתת רישיון למי שבוטל רישיונו.

איתן כבל: בדיוק.

איתן כבל: זה לא עניין של מה בכך.

<דנה נויפלד: בסדר.

<דנה נויפלד: מקבלים את ההערה.

איתן כבל: דנה, את מתרככת עם השנים.

<איתי עצמון: איך אתם רוצים להתייחס לזה?

<יערה למברגר: אולי לקבוע הסמכה?

<דנה נויפלד: אנחנו נקבע הסמכה לזה.

<רועי ברית: נקבע הסמכה מפורשת כפי שהציע קודם אבישי.

איתן כבל: תביאו הצעה לדיון הבא.

<רועי ברית: זה יתווסף לסעיף שמסמיך את השר לקבוע תקנות.

<איתי עצמון: אני מציע שבכל זאת תביאו נוסח לדיון הבא.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: אני אצביע וכשתביאו את הנוסח נעשה רביזיה.

<איתי עצמון: לא צריך רביזיה.

<איתי עצמון: אני מציע שזה יהיה בסעיף נפרד.

איתן כבל: עוד יותר טוב.

<איתי עצמון: רק שיביאו הצעת נוסח.

איתן כבל: אנחנו מצביעים על סעיף 4ז.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: תודה.

<אורנן שטיינברג: 4ח.

<אורנן שטיינברג: רישיון לתחנה בכלי טיס בסעיף זה, "תחנה בכלי טיס" – תחנת אלחוט בכלי טיס, לרבות תחנת הטסה של כלי טיס מוטס מרחוק, שהמכשירים האלחוטיים הכלולים בה מדרים או קולטים בתחום התדרים המשמש לתעופה אזרחית, בלבד.

<אורנן שטיינברג: על אף הוראות סימן זה, רישיון לעניין הקמה, החזקה והפעלה של תחנה בכלי טיס, יינתן בידי מנהל רשות התעופה האזרחית, ובלבד שלא ייתן רישיון כאמור לגבי תחנה הכוללת מכשיר אלחוטי שלא ניתן לגביו אישור סוג כהגדרתו בסעיף 4ג(א)(1).

<אורנן שטיינברג: רישיון לתחנה בכלי טיס יראו אותו כרישיון להחזקה ולהפעלה של כל המכשירים האלחוטיים הכלולים בתחנה בכלי הטיס, המפורטים ברישיון.

<אורנן שטיינברג: לעניין רישיונות לתחנה בכלי טיס - הסמכויות הנתונות למנהל לפי סימן זה יהיו נתונות למנהל רשות התעופה האזרחית, למעט סמכות המנהל לתת אישור סוג לפי סעיף 4ג(ט)(1).

<אורנן שטיינברג: הסמכויות הנתונות לשר לפי סימן זה יהיו נתונות לשר התחבורה והבטיחות בדרכים בהתייעצות עם השר.

<רועי ברית: הסבר קצר.

<רועי ברית: יש כאן עיגון של מצב קיים.

<רועי ברית: כבר מזה עשרות שנים משרד התחבורה או רת"ע נותנים את הרישיונות לכלי טיס.

<רועי ברית: אנחנו עושים כאן מהלך קצת יותר משלים.

<רועי ברית: לרת"ע או למשרד התחבורה יהיו את כל הכלים הרגולטוריים בהקשר הזה, גם התקנות שאין להם היום וגם הסמכה של מפקחים וגם סמכות להטיל עיצומים כספיים מתוך ראייה שהם בעצם הרגולטור בתחום שלהם.

<איתי עצמון: שאלה.

<איתי עצמון: למיטב ידיעתי, לפי דיני הטיס, תקנות שקובע שר התחבורה והבטיחות בדרכים בנושאים האלה, בנושא טיס, הן או בהתייעצות עם רשות התעופה האזרחית או ביוזמת הרשות.

<אבישי פדהצור: כן.

<אבישי פדהצור: אני חושב שכן.

<אבישי פדהצור: מבחינת הקוהרנטיות, ברגע שהמנהל והשר הם שמופקדים ונושאים באחריות, כדאי שתישמר הלימה בין ההסדר שיש היום להסדר לפי חוק הטיס.

<איתי עצמון: צריך יהיה להוסיף את זה כאן.

<יערה למברגר: זה רעיון טוב.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אני מעלה להצבעה את סעיף 4ח עם התוספת.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: סיימנו עם הרישיונות ועכשיו עוברים להתאמות.

<אורנן שטיינברג: סימן ב': אישור התאמה 4ט.

<אורנן שטיינברג: חובת אישור התאמה על אף הוראות סעיף 4א, השר רשאי לקבוע כי ייבוא וייצור של מכשירים שמתקיימים לגביו או לגבי הייבוא או הייצור שלו התנאים שקבע, ובכלל זה עמידה במפרט טכני מסוים, לא יהיו טעונים רישיון לפי הסעיף האמור ויהיו טעונים אישור התאמה (בסימן זה – מכשיר במסלול אישור).

<אורנן שטיינברג: לא ייבא אדם ביבוא שאינו יבוא אישי, ולא ייצר דרך עיסוק, מכשיר במסלול אישור, אלא אם כן בידו אחד מאלה: אישור התאמה על פי הצהרה שניתן לפי סעיף 4י.

<אורנן שטיינברג: אישור התאמה מאת המנהל שניתן לפי סעיף 4יא.

<אורנן שטיינברג: לא ייבא אדם ביבוא אישי ולא ייצר שלא דרך עיסוק, מכשיר במסלול אישור, אלא אם כן בידו אישור התאמה מאת המנהל שניתן לפי סעיף 4יא.

איתן כבל: אני אגיד לך מה מטריד אותי כאן.

איתן כבל: הבנתי את העניין הזה.

איתן כבל: הנקודה שמטרידה אותי.

איתן כבל: הבנתי שמה שמגיע בדואר, מודיעין, עוצרים, משקפים והכול בסדר.

איתן כבל: העניין הוא איך אני יודע מה מותר לי ומה אסור לי כשאני עומד בחנות בחוץ לארץ ואני רואה משהו חמוד כזה, שנראה לי חמוד ואין לי מושג שהוא עלול להפיל מטוסים או עלול לעשות כל מיני מרעין בישין.

איתן כבל: אני שם אותו בתיק.

איתן כבל: רוב הסיכויים שבכניסה, אפילו במכס, לא ישימו לב לעניין הזה.

איתן כבל: איך מתמודדים עם זה?

<רועי ברית: יש לזה כמה תשובות.

<רועי ברית: תשובה אחת היא שאם אתה מהנדס יודע חן ואתה קורא את התקנות עם כל התנאים הטכניים שקבועים בהן, אתה תדע.

<רועי ברית: התשובה הפרקטית היא שמשרד התקשורת מפרסם גם היום ויפרסם בעתיד רשימות מפורטות של כל הדגמים במכשירים האלחוטיים שאושרו ואז אתה יכול לעיין באתר של משרד התקשורת.

איתן כבל: דרך אגב, אני מציע הצעה.

איתן כבל: כדי שלא תיפול שגגה, אני כבר אומר לכם, לפחות לתקופה עד שהחוק ייכנס לתוקף, תצטרכו לעשות הסברה לעניין הזה.

איתן כבל: אני אומר לכם שאני מאלה שסבורים שרוב האנשים אם פועלים בחטא, עושים את זה בשגגה.

איתן כבל: הרוב המכריע.

איתן כבל: למה לייצר להם את אותה סיטואציה?

איתן כבל: לוקחים לך את זה ולא נעים לך כי אם היית יודע, לא היית מביא את זה.

<עידו שלמה סופר: אתה צודק לחלוטין.

<עידו שלמה סופר: בוא נפריד רגע בין יבוא מסחרי לבין יבוא אישי.

איתן כבל: יבוא מסחרי, אני לא מתעסק בזה.

איתן כבל: זה ברור לי.

<עידו שלמה סופר: נכון.

איתן כבל: אני מדבר על האישי.

איתן כבל: עזוב מסחרי.

איתן כבל: מסחרי, ברור.

איתן כבל: מי שהביא, הוא יודע, הוא אמור להיות אמון על כל הכללים וכאן ידיעה אינה פוטרת.

<איתי עצמון: יש סוחרים קטנים שכדאי שידעו.

איתן כבל: הנחת העבודה שלי היא שכל מי שהוא סוחר, לא נכנס לתחום, הוא לא קם בבוקר ואמר שהוא ייבא מכולות עם מכשירים.

איתן כבל: הנחת העבודה שהוא פלוס-מינוס ילך וידע את הדברים.

איתן כבל: אני מדבר על האזרח הפשוט ויכול לקרות לכל אחד ואחד מאתנו.

<עידו שלמה סופר: נכון.

<עידו שלמה סופר: לגבי יבוא אישי, התמונה היא קצת שונה ויש כאן מהלך שהוא יותר רחב מבחינת מספר משרדי הממשלה.

<עידו שלמה סופר: לגבי משרד התקשורת, קודם כל יש מוצרים שצריך לפטור אותם.

<עידו שלמה סופר: מוצרים שמהווים סכנה נמוכה, פשוט פוטרים אותם מהחובה שיגיעו למשרד התקשורת.

<עידו שלמה סופר: אגב, ההנחה היא, אם אתה מכניס 50,000 יחידות ממוצר מסוים או כשאתה מזמין אחד באינטרנט, הסיכון הוא אחר וההפרעה היא שונה.

<עידו שלמה סופר: קודם כל, את רוב המוצרים צריך לנקות.

<עידו שלמה סופר: מעבר לכך, זה ברור שהנטל על הצרכן לא יכול להיות אותו נטל שיש במסחר.

איתן כבל: לא ביקשתי סיפור.

איתן כבל: תגיד לי את השורה התחתונה.

<עידו שלמה סופר: השורה התחתונה.

<עידו שלמה סופר: אחד, לקחת כמה מוצרים שאפשר ולפטור אותם מהחובה, ושנית, יהיה אתר אינטרנטי ממשלתי עם כל הדרישות.

איתן כבל: אני עוצר אותך.

איתן כבל: אני רוצה לדיון הבא – זה הולך להסתיים הרבה יותר ממה שנדמה.

איתן כבל: אני לא אאשר את זה אלא אם כן אני אראה מכם נייר עבודה מסודר שנקרא אותו לפרוטוקול כדי שאני אדע להגיד את זה גם מעל הבמה בדברי ההסבר.

איתן כבל: רוב הציבור, אלה לא סוחרים.

איתן כבל: כשאנחנו מוציאים מחר את ההודעה או אני עומד מעל הבמה ומקשיבים לי, אנשים רוצים לדעת איך הם מתנהגים עכשיו הם, לא הסוחרים שיש מתוך שמונה מיליון אזרחים במדינת ישראל.

איתן כבל: אם בסוף אני מספר להם סיפור שבשורה התחתונה הם עלולים להבין מזה שהם הולכים עכשיו, לא עשיתי כלום.

<עידו שלמה סופר: תחדד את הבקשה לך.

איתן כבל: הבקשה שלי פשוטה.

איתן כבל: אתם תכינו לי מסמך שמסביר לי איך אתם מתכוונים להתמודד.

<מימון שמילה: יידוע לציבור.

איתן כבל: יידוע הציבור הרחב לגבי היבוא האישי.

איתן כבל: שלא נמצא את עצמנו נכנסים לכל מיני פינות שלא צריך להיכנס אליהן.

<אנואר חילף: משרד הכלכלה.

<אנואר חילף: השאלה הזאת עולה בכל תחום.

<אנואר חילף: יש גם תקינה, אותן שאלות, מוצרי תחבורה, אותן שאלות, ותקשורת, אותן שאלות.

<אנואר חילף: קודם כל, החקיקה הזאת של כל המשרדים אמורה להיות מעוגנת בצו של שר הכלכלה שמשקף מול כל המשרדים.

<אנואר חילף: שר התקשורת יעביר את הרשימה המותרת ביבוא אישי ואחר כך יהיה השר.

<אנואר חילף: אמור להיות הכי פשוט שאפשר, שלוקח את הצעדים קדימה.

איתן כבל: מה שאמרת, כבר הבהיל אותי.

<אנואר חילף: לא התכוונתי.

איתן כבל: אני יודע שלא.

<עידו שלמה סופר: יושב ראש הוועדה, אנחנו נגיש מסמך.

איתן כבל: עידו, זה באחריותך מבחינתי.

<עידו שלמה סופר: מקובל.

<עידו שלמה סופר: תקבל את זה.

איתן כבל: אני רוצה מסמך מסודר שאני יודע להקריא אותו בוועדה ויודע אחר כך להוציא בהודעת דובר.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: על מה אנחנו מצביעים.

<איתי עצמון: על סעיף 4ט.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר.

<אורנן שטיינברג: 4י.

<אורנן שטיינברג: אישור התאמה על פי הצהרה המבקש אישור התאמה על פי הצהרה יגיש למנהל, באופן ובמתכונת שיורה עליהם המנהל, בקשה מקוונת ובכלל זה הצהרה שלפיה המכשיר שלגביו מתבקש האישור עומד בתנאים שקבע השר לפי סעיף 4ט(א) להיותו מכשיר במסלול אישור (בסימן זה – תנאים למסלול אישור).

<אורנן שטיינברג: המנהל יפרסם הוראות והנחיות לפי סעיף זה באתר האינטרנט של המשרד.

<אורנן שטיינברג: בהצהרה לפי סעיף קטן (א), יצהיר המבקש, בנוסף לאמור באותו סעיף קטן, על אלה: כי הוא מודע למשמעות של הגשת הצהרה כוזבת או שגויה.

<אורנן שטיינברג: כי הוא צירף מסמך נלווה והתחייבות כנדרש לפי סעיף קטן (ג), ואם המסמך הנלווה שצירף הוא מפרט היצרן של המכשיר האלחוטי – גם כי במכשיר שלגביו מתבקש האישור לא נעשה כל שינוי ביחס למפרט כאמור.

<אורנן שטיינברג: לבקשה יצרף המבקש את אלה: אחד מהמסמכים כמפורט להלן המעיד על כך שמתקיימים במכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש האישור, התנאים למסלול אישור (בסעיף זה – מסמך נלווה).

<אורנן שטיינברג: מפרט היצרן של המכשיר האלחוטי, ובלבד שבמכשיר לא נעשה כל שינוי ביחס למפרט כאמור.

<אורנן שטיינברג: בדיקה שבוצעה בידי מעבדה בישראל או בידי מעבדה שהוסמכה על ידי גוף החבר בארגון הבין-לאומי של גופי הסמכת מעבדות וגופי פיקוח.

<אורנן שטיינברג: מסמך אחר שקבע השר.

איתן כבל: הערות?

איתן כבל: תמשיך.

<אורנן שטיינברג: התחייבות שלפיה - הוא מסכים להעמיד את המכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש האישור, לבדיקה מדגמית בידי מפקח, במחסניו, בנמל או בכל מקום שבו מצוי המכשיר האלחוטי, בטרם ייסחר בישראל, בלא קבלת תמורה, ככל שהדבר יתבקש על ידי מפקח ובאופן שיורה לו.

<אורנן שטיינברג: הוא מסכים להעביר את המכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש האישור מעבדה בישראל, בהתאם להנחיות המנהל, לצורך בדיקת עמידת המכשיר בתנאים למסלול אישור, וכן לשאת בהוצאות הבדיקה ולהעביר את תוצאותיה לבחינת המנהל, ככל שהדבר יתבקש על ידי מפקח ובאופן שיורה לו.

<איתי עצמון: אני מבין שמפקח זה מפקח משרד התקשורת בהקשר הזה.

<רועי ברית: כן.

<יערה למברגר: או מפקח רת"ע.

<דנה נויפלד: לפי העניין הזה.

<קריאה: בסימן הזה, זה לא רלוונטי.

איתן כבל: עכשיו אנחנו במקום אחר לגמרי.

<אורנן שטיינברג: (ד) מבקש שהגיש בקשה כנדרש לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג), יקבל אישור על קליטת ההצהרה במערכת המקוונת, אשר יונפק באופן אוטומטי (בסעיף זה – אישור התאמה לפי הצהרה).

<אורנן שטיינברג: (ה) על אף הוראות סעיף קטן (ד), היה למנהל חשש כי לא מתקיימים במכשיר שלגביו הוגשה ההצהרה התנאים למסלול אישור, רשאי הוא להורות על אחד מאלה: ׁ(1) כי לא יונפק אישור התאמה לפי הצהרה וכי יראו את ההצהרה כבקשה לקבלת אישור התאמה מאת המנהל כאמור בסעיף 4יא.

<אורנן שטיינברג: כי יוגש תצהיר לעניין הפרטים הכלולים בהצהרה.

<אורנן שטיינברג: (ו) הוראת המנהל כאמור בסעיף קטן (ה) תינתן בהתבסס על ניהול סיכונים, או על מידע הנמצא בידי המנהל לגבי המבקש, לגבי המכשיר האלחוטי שלגביו מתבקש האישור, לגבי יצרן המכשיר או הספק שממנו נרכש המכשיר או לגבי המדינה שממנה מיובא המכשיר או שבה הוא מיוצר, ובכלל זה מידע שהתקבל ממדינה אחרת און מארגון בין-לאומי.

<איתי עצמון: מה הכוונה בניהול סיכונים בהקשר הזה?

<עידו שלמה סופר: אני אומר ברשותך יושב ראש הוועדה שתי מלים על ההסדר שמוצע כאן.

<עידו שלמה סופר: אם סימן א' דיבר על רישיון, שאלה מוצרים כמו טלפון לווייני וכולי, כאן אנחנו מדברים על הרובד השני של מה שנקרא אישורי התאמה, מה שלא דורש רישיון אלא אישורי יבוא.

<עידו שלמה סופר: המודל מדבר כאן על שני מסלולים.

<עידו שלמה סופר: המסלול כמו היום, כאשר אתה נדרש להגיש בקשה ולקבל אישור פוזיטיבי, או להגיש הצהרה עם המסמכים, אחד מהמסמכים שצוינו, בדיקת מעבדה וכולי שאומר שאני עומד ואני מבין ולקבל אישור אוטומטי.

איתן כבל: אתם רשאים לעשות בדיקות?

איתן כבל: הוא תמיד יקבל או שאתם עושים בדיקות מדגמיות מעת לעת?

<עידו שלמה סופר: נכון.

איתן כבל: אני מבין שזה ניהול הסיכונים.

<עידו שלמה סופר: ניהול הסיכונים אומר גם משהו אחר.

<עידו שלמה סופר: קודם כל, יש כאן איזשהו מדרג.

<עידו שלמה סופר: במידה ומשרד התקשורת סבור שדיש כאן איזשהו חשש, הוא יכול לבוא ולומר לאותו יבואן שהוא לא יכול להגיש רק הצהרה ולקבל על פי זה אישור, אלא נדרש אישור פוזיטיבי שלו.

<עידו שלמה סופר: שנית, הוא יכול גם לדרוש שזה יהיה תצהיר ולא הצהרה.

<עידו שלמה סופר: כלומר, הוא יצהיר בפני עורך דין ולא רק הצהרה שלו.

<עידו שלמה סופר: הדבר האחרון, בהתבסס על ניהול סיכונים.

<עידו שלמה סופר: עמיחי ושירי יכולים לתת כאן הרצאה על ניהול סיכונים אבל במלים שלי, בסופו של דבר אתה כן עושה איזושהי בדיקה מדגמית.

<עידו שלמה סופר: לדוגמה, יבואן מסוים או יצרן מסוים או דגם מסוים או ממדינה מסוימת, אם יש חשש שהמוצרים משם יכולים להוות בעיה, שם תשים את מרב תשומת הלב שלך על מנת לבדוק שהמוצרים האלה עומדים בזה בעוד שכל שאר השוק, אתה יכול לשחרר אותו קדימה.

<עידו שלמה סופר: זה הרעיון.

איתן כבל: זאת מדיניות ניהול סיכונים.

<איתי עצמון: אני מזכיר שזה מודל דומה למודל בפקודת היבוא והיצוא, באותו תיקון.

<עידו שלמה סופר: חוק מקורות אנרגיה שאמור להגיע לכאן.

<איתי עצמון: זה כבר חוק שקיים.

<רועי ברית: ניהול סיכונים הוא גם הניסיון המקצועי של הרגולטור.

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: אני מבין את המושג ניהול סיכונים במובן הזה שאם אתה תתחיל לבדוק את הכול ולהתחיל את הכול מהתחלה, לא עשינו כאן כלום.

איתן כבל: בנושאים מסוימים יכול המנהל להתנהג במדיניות של ניהול סיכונים.

איתן כבל: זה ברור לי.

<רועי ברית: ברשותך, הקלה מאוד משמעותית שאנחנו נותנים כאן והיא חלה לגבי יבואנים מסחריים, זה מה שמחייב מצד שני כמובן גם הגברה של כלי האכיפה והפיקוח שנגיע אליהם בהמשך.

איתן כבל: זה ברור.

איתן כבל: עידו, תכין את הצ'ק.

<עידו שלמה סופר: הצ'ק מוכן.

איתן כבל: מי בעד אישור סעיף 4י?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר.

איתן כבל: תודה.

<אורנן שטיינברג: 4יא.

<אורנן שטיינברג: אישור התאמה מאת המנהל המבקש אישור התאמה מאת המנהל יגיש בקשה לכך באופן ובמתכונת שיורה עליהם המנהל.

<אורנן שטיינברג: המנהל יפרסם הוראות והנחיות לפי סעיף זה באתר האינטרנט של המשרד.

<אורנן שטיינברג: לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) יצרף המבקש מסמך נלווה כאמור בסעיף 4י(ג)(1).

<אורנן שטיינברג: המנהל רשאי לדרוש מהמבקש כל מידע או מסמך נוספים הדרושים לו לצורך בדיקת הבקשה, ורשאי הוא לדרוש, מטעמים מיוחדים שיירשמו, כי מידע או מסמך כאמור יאומתו בתצהיר.

<אורנן שטיינברג: הוגשה בקשה לפי סעיף קטן (א), ייתן המנהל אישור התאמה, לאחר שבחן את הבקשה ואת המידע והמסמכים שהוגשו לפי סעיף זה, אם מצא כי במכשיר האלחוטי שלגביו הוגשה הבקשה מתקיימים התנאים למסלול אישור.

<איתי עצמון: כלומר, בכל מקרה הוא צריך לצרף את אחד מהמסמכים שקבועים בסעיף 4י(ג)(1).

<רועי ברית: כן, בין אם הוא הולך למסלול הפוזיטיבי ובין אם המסלול שהוא מתבסס על הצהרה.

<רועי ברית: הוא צריך לספק לנו את המסמכים כדי שנוכל לבדוק את זה בין אם מראש ובין אם בדיעבד.

איתן כבל: באופן רנדומלי.

איתן כבל: מי בעד אישור סעיף 4יא?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר.

<אורנן שטיינברג: 4יב.

<אורנן שטיינברג: שיבוש או הפרעה שמקורם במכשיר במסלול אישור על אף הוראות סעיף 4ט(ב), נודע למנהל על קיומם של שיבוש או הפרעה משמעותיים בפעולתם של מכשירים אלחוטיים הפועלים כדין והתעורר בשל כך חשש משמעותי ומידי לביטחון המדינה או לשלום הציבור, והיה לו יסוד סביר להניח שמקור השיבוש או ההפרעה כאמור הוא במכשיר במסלול אישור מסוג מסוים, רשאי הוא להורות בהוראה מנומקת בכתב כי אישור ההתאמה שיידרש לגבי מכשיר כאמור יהיה אישור התאמה מאת המנהל לפי סעיף 4יא.

<אורנן שטיינברג: הוראה לפי סעיף זה תעמוד בתוקפה עד לסיום הבירור בדבר המקור לשיבוש או להפרעה כאמור, ולא יותר מ-14 ימים.

איתן כבל: למה אתם מתחייבים שלא יותר מ-14 ימים?

איתן כבל: מה קורה אם לא?

<רועי ברית: בתוך 14 ימים אנחנו אמורים לבדוק את הנושא.

איתן כבל: עזוב מה שאתה אמור.

איתן כבל: אתה יודע כמה מלים כתובות בחוקים?

איתן כבל: בעיקר כשזה נוגע ללוחות זמנים.

איתן כבל: הנקודה שאני שואל היא מה קורה.

<רועי ברית: אני מעריך - - -

איתן כבל: לא שאלתי אותך כדי לבקש אותך להעריך.

איתן כבל: להעריך, זאת אומרת שהוא יכול עכשיו לשבת בבית ולחכות עד שהוא יקבל את התשובה.

איתן כבל: אם אתה אומר לי שיש חשש לסיכון של ביטחון המדינה, מצד אחד אתה אומר לי ש-14 ימים במשמעות שאתה רואה את הדחיפות של העניין.

איתן כבל: אבל אם אתה לא עומד ב-14 ימים?

<מימון שמילה: אנחנו מדברים על אירועים קשים.

<מימון שמילה: לא על כל אירוע.

<מימון שמילה: פתאום יש באמת פגיעה בביטחון המדינה שגורם כאן למשהו רציני ואז המנכ"ל באותו העת יצטרך לתת את כל המשאבים שעומדים לרשותו כדי לטפל בבעיה הזאת.

<מימון שמילה: מניסיוני בתחום הזה, יש לי ניסיון יותר מתחומים אחרים בהם אני עוסק במשרד, תוך 14 ימים אפשר.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: גמרנו.

איתן כבל: אם 14 ימים, האיש יכול ללכת לבית משפט ולהוציא צו אם אתם לא עומדים ב-14 ימים.

איתן כבל: זו המשמעות.

<מימון שמילה: כן.

<מימון שמילה: אם טעינו תמיד אפשר לבוא להאריך או לקצר.

<קריאה: מה היה כשהוא דווקא היה בחוץ לארץ ועברת על הערוץ, השידור הלווייני?

<קריאה: הפיצול.

<מימון שמילה: יש דברים שיודעים לעשות אותם כמו מרוץ.

<מימון שמילה: ייאמר לזכותו של היושב ראש.

איתן כבל: תודה רבה.

איתן כבל: אם נסתמך על הדוגמה שנתת, אנחנו בצרות צרורות.

איתן כבל: לא חשוב.

איתן כבל: בואו לא ניכנס לנושא.

איתן כבל: עדיף שלא.

איתן כבל: דוגמה רעה.

איתן כבל: ההליך היה מצוין אבל יותר טוב שלא נרחיב בו.

<איתי עצמון: אני רוצה להסב את תשומת הלב.

<איתי עצמון: לפי ההגדרה שהוועדה אישרה קודם לכן, הגדרת המנהל, המנהל יהיה רשאי לאצול מסמכויותיו לפי פקודה זו.

<איתי עצמון: השאלה אם גם את הסמכות הזו ראוי שהוא יאצול או שראוי שהוא יפעיל אותה בעצמו.

<איתי עצמון: הסמכות שניתנת למנהל, לפי הנוסח המקורי של הצעת החוק, זו סמכות שניתנה לשר.

<איתי עצמון: אני חשבתי שראוי שגורם מקצועי יפעיל את הסמכות הזאת ולכן זה שונה למנהל.

<איתי עצמון: השאלה אם המנהל, בהתחשב בהגדרה שהוועדה אישרה קודם לכן, שמאפשרת אצילת סמכויות, השאלה אם ראוי שהסמכות הזאת תואצל לעובד אחר של המשרד.

<מימון שמילה: לדעתי זה צריך להיות המנהל או סגנו.

<דנה נויפלד: הבכיר ביותר.

<איתי עצמון: ניתן לכתוב שהסמכות הזאת לא ניתנת להאצלה.

<דנה נויפלד: בסדר.

<מימון שמילה: ואם הוא איננו, מה יהיה?

<דנה נויפלד: אם הוא לא נמצא, יש לו ממלא מקום.

<מימון שמילה: שיהיה גם מנהל האגף.

<מימון שמילה: שיהיה עוד אחד.

<דנה נויפלד: את זה הוא לא רוצה.

<מימון שמילה: שיהיו שניים.

<איתי עצמון: השאלה מי.

<איתי עצמון: אפשר לכתוב שהוא רשאי יהיה לאצול מסמכויותיו רק לגורם בכיר שנגדיר אותו.

<מימון שמילה: גורם בכיר שנגדיר אותו.

<איתי עצמון: צריך להגדיר אותו.

<מימון שמילה: אני אומר, מנהל אגף הספקטרום או הסגן.

<דנה נויפלד: הבעיה שהתחבטנו בה יחד עם איתי נגעה להגדרות כי שמות האגפים יכולים להשתנות.

<דנה נויפלד: לכן ניסינו לתת לזה סימנים ולא לקרוא לזה בשם תפקיד.

<דנה נויפלד: זאת אומרת, הסמנכ"ל שממונה על.

<מימון שמילה: בכיר שעוסק ב-.

<מימון שמילה: בלי שם.

<דנה נויפלד: בדיוק.

<דנה נויפלד: מה שאיתי אומר, ואני חושבת שאני מסכימה אתו, זה שראוי שזה יהיה בידי הגורם הבכיר ביותר.

<דנה נויפלד: בגלל שזאת הוראה מאוד יוצאת דופן, ראוי שהיא תהיה בידי הגורם הבכיר ביותר שעוסק בתחום.

<דנה נויפלד: עכשיו השאלה אם צריך למנות עוד מישהו או שמספיק להשאיר את זה בידי הגורם הבכיר ביותר.

<מימון שמילה: בגלל שגם קיצרנו את לוחות הזמנים - - -

<דנה נויפלד: אתה רוצה להגיד או סגנו?

<מימון שמילה: או סגנו.

<דנה נויפלד: איתי, אם נכניס או סגנו?

<מימון שמילה: או בכיר אחר שעוסק בזה.

<איתי עצמון: או עובד בכיר אחר?

<דנה נויפלד: או סגנו.

<איתי עצמון: לעניין זה המנהל.

<דנה נויפלד: המנהל, אותה הגדרה.

<איתי עצמון: אבל המנהל לא יכול לעשות את ההגדרה מכיוון שכבר בתוך ההגדרה מוצמדת הסמכות.

<דנה נויפלד: הגדרה מיוחדת לסעיף הזה.

<איתי עצמון: מה את מציעה?

<דנה נויפלד: מה שכתבנו.

<דנה נויפלד: עובד שכפוף במישרין למנכ"ל.

<קריאה: עובד משרד התקשורת הממונה על ניהול תדרי רדיו.

<איתי עצמון: אני רוצה את זה בצורה מסודרת כדי שיהיה גם בפרוטוקול.

<רועי ברית: במקום המנהל, אנחנו מציעים את ההגדרה הבאה: עובד משרד התקשורת הממונה על ניהול תדרי רדיו וכפוף במישרין למנהל הכללי או סגנו.

<מימון שמילה: או עובד בכיר שעוסק בספקטרום.

<דנה נויפלד: הוא אומר שאת זה הוא לא רוצה.

<מימון שמילה: שעוסק בתחום.

איתן כבל: זה לא עניין של בכירות, זה עניין של מישהו שעוסק בתחום.

<מימון שמילה: יכול להיות שבעוד שנה המבנה הארגוני יהיה אחר והפונקציה הזאת לא תהיה.

<איתי עצמון: אני מסכים אתך.

<איתי עצמון: זאת הייתה ההערה שלי.

<איתי עצמון: אני חושב שלא נכון לנקוב במפורש בחקיקה ביחידות או בתואר.

<מימון שמילה: שיהיה או סגנו או בכיר שעוסק בתחום.

איתן כבל: בכיר אחר שעוסק בתחום.

איתן כבל: לדעתי אין בעיה.

<יערה למברגר: צריך לראות איך מנסחים את זה.

<איתי עצמון: השאלה אם זאת של נוסח או של מהות.

<דנה נויפלד: זו שאלה של מהות מבחינת איתי.

<דנה נויפלד: איתי רצה שזה יהיה בן אדם אחד ספציפי.

איתן כבל: הוא צודק בעניין הזה.

איתן כבל: מצד שני, בואו לא נכבול את עצמנו.

איתן כבל: ההוא יצא לחופשת לידה ובסוף לא יהיה לנו אף אחד.

איתן כבל: דרך אגב, אני ביקשתי חוק וזרקו אותי מהמדרגות.

איתן כבל: ביקשתי לתקן את המילה חופשת לידה.

איתן כבל: אני חושב שכתבתי תקופה.

איתן כבל: את יודעת איזה צחוקים היו עלי?

איתן כבל: לא משנה, בסוף רחל עזריה הביאה את זה בדרך אחרת.

איתן כבל: אני הבאתי את זה שתי קדנציות קודם.

<יערה למברגר: אם כן, יש שניים שיוכלו לעשות את זה ונראה איך לנסח את זה באופן מדויק לגבי העובד הבכיר.

<דוד אלימלך: אגף תקשוב.

<דוד אלימלך: לגבי סעיף 4יב.

<דוד אלימלך: אין כאן התייחסות למצב של הפסקת ההפרעה או הפסקת ביטול.

איתן כבל: נכון.

איתן כבל: גם אני שמתי לב לזה.

<דוד אלימלך: בעת שמוצאים פעולה כזאת.

<דוד אלימלך: השאלה איך אנחנו מתייחסים או מנסחים את זה.

<יערה למברגר: אני חושבת שיש סמכויות אחרות לזה.

איתן כבל: עזבי מה את חושבת.

איתן כבל: יכול להיות שיש מקומות אחרים בהמשך כי אין כאן התייחסות לזה שאתה עוצר את זה ואתה מפסיק את זה או כל פעולה אחרת אלא אם כן זיהית ואתה מכניס את המכשיר, ואומרים לך 14 ימים נעצור את זה.

<מימון שמילה: זיהינו שמקלדת מסוימת היא זאת שגורמת להפרעה.

<מימון שמילה: באותו רגע מוציאים אותה מהרשימה של הציוד שמותר להכניס למדינת ישראל.

איתן כבל: זאת פעולה ראשונה.

<מימון שמילה: כן.

<מימון שמילה: הדבר השני, אותו אחד שהכניס את המקלדת, לוקחים לו את המקלדת.

<איתי עצמון: השאלה אם אתה לא רוצה להסמיך כאן את המנהל גם להורות על הפסקה.

<אבישי פדהצור: אולי זה נכנס קודם להתליה, ביטול, הגבלה וכולי לטובת הציבור.

איתן כבל: לא.

איתן כבל: אנחנו מצביעים על הסעיף כפי שהוא עם התוספת שהצענו להגדרה.

איתן כבל: אם נמצא שתוך כדי תנועה ועד סוף החוק לא מצאנו סעיף שיודע לתת תשובה למה שאדוני שואל, נתקן את זה.

<איתי עצמון: למעשה הוועדה יכולה להצביע על הסעיף כפי שהוא בתוספת ההגדרה לעניין המנהל כאשר למעשה לא תהיה אצילת סמכויות בהקשר הזה.

<איתי עצמון: יהיו שני גורמים שיהיו מוסמכים לתת הוראה לפי הסעיף.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אנחנו מצביעים על אישור סעיף 4יב.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיף אושר עם התוספת והתיקונים.

<אורנן שטיינברג: 4יג.

<אורנן שטיינברג: תוקף אישור התאמה אישור התאמה יינתן לתקופה קצובה כפי שיקבע השר, ורשאי השר לקבוע תקופות שונות לסוגים שונים על מכשירים במסלול אישור.

<אורנן שטיינברג: 4יד.

<אורנן שטיינברג: איסור העברה אישור התאמה אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול, אלא אם כן ניתן לכך אישור מראש ובכתב מאת המנהל ובהתאם לתנאים שנקבעו באישור.

<אורנן שטיינברג: 4טו.

<אורנן שטיינברג: חובות, הגבלות ותנאים על בעל אישור התאמה העוסק בייבוא או בייצור של מכשיר במסלול אישור, שקיבל אשור התאמה בהתאם להוראות סעיף 5ט(ב), ישמור מסמכים שהגיש לפי 4י(ג) או 4יא(ב).

<אורנן שטיינברג: בנוסף ישמור העוסק בייבוא גם מסמכים המפרטים את זהות יצרן המכשיר והספק שממנו נרכש ואת המדינה שבה יוצא המכשיר או שממנה יובא או נרכש.

<אורנן שטיינברג: מסמכים כאמור בסעיף קטן זה יישמרו תקופה של שלוש נשים מיום מתן אישור ההתאמה.

<אורנן שטיינברג: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין שמירת מסמכים כאמור, לבות לעניין אופן שמירתם ולעניין סוג המידע שיש לשמור.

<אורנן שטיינברג: מי שקיבל אישור התאמה לא יבצע פעולות במכשיר האלחוטי שלגביו ניתן האישור אשר יש בהן כדי לשנות את תכונותיו האלחוטיות ובכלל זה החלפת אנטנה מקורית או הוספת אפשרות לחיבור לאנטנה חיצונית, אלא אם כן קיבל אישור לכך, מראש, מאת המנהל.

<אורנן שטיינברג: השר רשאי לקבוע בתקנות חובות, הגבלות ותנאים שיחולו על בעל אישור התאמה בין השאר בעניינים כמפורט להלן: הגבלות ותנאים לעניין סחר במכשיר שלגביו ניתן האישור.

<אורנן שטיינברג: חובות דיווח על פעילותו של בעל האישור ביחס לייבוא, לייצור, ולפעולות סחר במכשיר שלגביו ניתן האישור.

<אורנן שטיינברג: תנאים ודרישות לעניין רישום מלאי של המכשירים שלגביהם ניתן האישור.

<אורנן שטיינברג: חובה למסור מידע לרוכשי המכשיר שלגביו ניתן האישור לעניין מגבלות הנוגעות לאופן הפעלתו.

<אורנן שטיינברג: חובה להדביק על המכשיר שלגביו ניתן האישור או להציג סמוך אליו תווית הכוללת מידע כפעי שקבע השר.

<אורנן שטיינברג: השר רשאי לקבוע לפי סעיף קטן (ג) הוראות שונות לסוגים שונים של מכשירים במסלול אישור.

<אורנן שטיינברג: ההוראות לפי סעיף קטן (ג) יקבעו בשים לב לנהוג במדינות מפותחות ובשים לב לכך שלא יהוו חסם בפני ייבוא.

איתן כבל: הערות.

<איתי עצמון: גם הסבר קצר.

<רועי ברית: הסבר קצר.

<רועי ברית: תוקף אישור התאמה וביצוע העברה, זה בדומה למה שקבוע ברישיונות.

<רועי ברית: חובות, הגבלות ותנאים, אישור התאמה, כפי שאמרנו במסלול הזה, הגורם האחראי מבחינתנו, מי שבא ומקבל אישור התאמה, זה היבואן או היצרן כדי שאחר כך נוכל לאכוף את הדין ונוכל לברר אם מתגלית הפרעה אלחוטית או כל בעיה אחרת.

<רועי ברית: צריך לקבוע חובת שמירת מסמכים.

<רועי ברית: למעשה זה כבר קבוע היום באישורי התאמה ואנחנו מעלים את זה וקובעים את זה במפורש בפקודה.

<רועי ברית: חובה עליך לשמור מסמכים שיאפשרו לעשות את הבירור בדיעבד, אם תתגלה בעיה.

<רועי ברית: כמובן לקבוע הוראה שאסור לך לשנות את התכונות האלחוטיות של המכשיר.

איתן כבל: ברור.

<רועי ברית: בנוסף אנחנו מסמיכים את השר לקבוע הוראות נוספות שיחולו על היבואנים והיצרנים.

איתן כבל: עזוב.

איתן כבל: אל תקריא לנו מחדש את הנוסח שכאילו אתה מחדד אותו.

איתן כבל: תמיד כשאני מבקש, או הוא מבקש, להבהיר, זה משהו שלא עולה מהטקסט.

איתן כבל: כשאני לא מבין, אני לא מתבייש לשאול.

איתן כבל: אני מתכוון אם יש משהו שאנחנו צריכים לדעת אותו ולהתכתב אתו.

איתן כבל: אפשר להצביע?

<איתי עצמון: כן.

<איתי עצמון: סעיפים 4יג, 4יד ו-4טו כפי שהוקראו.

איתן כבל: מי בעד?

איתן כבל: מי נגד?

איתן כבל: בעד – פה אחד

איתן כבל: הסעיפים אושרו.

<אורנן שטיינברג: 4טז.

<אורנן שטיינברג: ביטול הגבלה או התליה של אישור המנהל רשאי לבטל אישור התאמה, להגבילו או להתלותו עד לקיום תנאים שיורה עליהם ולאחר שנתן לבעל האישור הזדמנות לטעון את טענותיו, בהתקיים אחד מאלה: האישור ניתן על סוד מידע כוזב, שגוי, מטעה או חלקי.

<אורנן שטיינברג: בעל האישור הפר הוראה מהותית מההוראות לפי פקודה זו החלה לגביו.

<אורנן שטיינברג: טעמים שבטובת הציבור מחייבים זאת.

<איתי עצמון: אני כן רוצה להסב את תשומת הלב שבניגוד להוראה הקודמת, המקבילה, לעניין ביטול הגבלה או התליה של רישיונות, כאן מדובר על אישורים.

<איתי עצמון: השאלה אם גם בהקשר הזה ראוי להקנות שיקול דעת כה רחב ולאפשר ביטול התליה או הגבלה גם בשל טעמים שבטובת הציבור ולא לחדד יותר את הסמכות.

<רועי ברית: כמו שהסברנו קודם, רוב המכשירים האלחוטיים שנכנסים לישראל, הם נופלים בקטגוריה הזאת של אישור התאמה ולכן כל אחד מהשיקולים שאנחנו שוקלים יכול להיות רלוונטי ואנחנו לא רוצים להגביל את עצמנו רק לשיקול בטיחותי או רק לשיקול ביטחוני.

<רועי ברית: אנחנו חושבים שיש שיקולים נוספים שנכון שנראה את הצורך.

איתן כבל: מסכים.

<איתי עצמון: זו הוראה שתחול גם על יחידים שמביאים את המכשיר.

<רועי ברית: לגבי יחיד שכבר ייבא את המכשירים, אין לזה שום משמעות לגבי ביטול בדיעבד של אישור ההתאמה.

<איתי עצמון: אפשר להחריג?

<רועי ברית: אם ניתן לך אישור ליבוא אישי, אבל טרם הכנסת את המכשירים לישראל ועכשיו התברר שאלה מכשירים שיש בעיה אתם, אין סיבה שלא תהיה, לא רק הפרעות אלחוטיות – אז כן, אנחנו נרצה לבטל גם אישורים ליבואנים יחידים.

איתן כבל: השאלה אם זה עולה מתוך הסעיף או שזה בהמשך.

<רועי ברית: לטעמנו זה כולל גם יבוא אישי.

<איתי עצמון: אני אומר למה מתקשרת השאלה שלי, לעילה המאוד רחבה.

איתן כבל: אני הבנתי בדיוק מה שאדוני שואל.

איתן כבל: האם לדעתך זה מתייחס גם ליבוא אישי?

איתן כבל: אם הנחת העבודה שלי היא שמחר אני ייבאתי והסתבר שאותה מקלדת עליה דיבר בסעיפים הקודמים המנכ"ל, מסתבר שהיא מייצרת בעיה כזו או אחרת והיא לא באה במכולה אלא היא באה במזוודה של לאה.

<לאה ורון: שמאוד אוהבת מזוודות.

איתן כבל: הסתבר שהיא הפעילה אותה והיא גרמה כאן לשיבושים באזור.

איתן כבל: אני מניח שזה עומד בדיוק באותו מקום.

<רועי ברית: לאה כמובן שומרת חוק וכשהיא תביא את זה במזוודה היא תביא את זה למשרד התקשורת לאישור.

איתן כבל: לא, למה?

<לאה ורון: אם היא תדע.

איתן כבל: בדיוק.

איתן כבל: אם היא תדע.

איתן כבל: זה אחרי שעשיתם קמפיין וכולי.

איתן כבל: לא שהיא ראתה מקלדת ואמרה איזו מקלדת יפה וקנתה אותה.

<רועי ברית: גם ביטול בדיעבד, הכוונה לא שעכשיו יש איסור להשתמש והשאלה מה המקרה.

<רועי ברית: האם אנחנו מגלים שהמקלדת האלחוטית גורמת להפרעות אלחוטיות, ואז יש לנו סמכויות להתמודד עם זה.

<רועי ברית: הכוונה כאן למנוע המשך יבוא גם ביבוא אישי וגם ביבוא מסחרי של מכשירים שנמצא שיש בהם הפרעה.

<איתי עצמון: לא לגמרי הבנתי מה הכוונה שלך.

<איתי עצמון: אם בן אדם יחיד הביא מכשיר וקיבל אישור, באיזו קונסטלציה - - -

איתן כבל: מי שבקטגוריות של אישור, אין בעיה.

איתן כבל: דרך אגב, במקומות אחרים עשינו את זה.

איתן כבל: עשינו את זה ברכב.

איתן כבל: נפתח עולם ומלואו.

איתן כבל: אותי מעניין האיש הקטן שלא עובר דרכך.

<דנה נויפלד: הקטגוריה של האיש שלא עובר דרכנו, זה הפרק הבא.

<דנה נויפלד: זה הפטור.

<דנה נויפלד: זה הפרק של אישור התאמה ולכן הוא כן עובר דרכנו.

<דנה נויפלד: זה פרק אחר.

<איתי עצמון: אני אחדד.

<איתי עצמון: העילה שעניינה טעמים שבטובת הציבור, זו עילה מאוד רחבה.

<איתי עצמון: בחוקי רגולציה אחרים היום, אני לא מכיר כזו עילה.

<איתי עצמון: זו עילה שקיימת בעיקר בחוקי תקשורת.

איתן כבל: חברים יקרים, זה רחב מדי.

איתן כבל: אני הבנתי מה אומר היועץ המשפטי.

<איתי עצמון: אני כן אומר למען הדיוק שבחקיקת תקשורת בתחומים אחרים, הסמכות הזו קיימת.

<איתי עצמון: השאלה האם נכון גם עכשיו בחוק שמחוקק היום, להוסיף.

איתן כבל: אני רוצה להגיד לך שהבסיס של החוק הזה, עוד עת הבריטים היו כאן.

<יערה למברגר: זה כאן אישור התאמה.

<יערה למברגר: זה לא רישיון.

<יערה למברגר: אני מתחברת למה שאיתי אומר.

איתן כבל: אם אנחנו מתחברים, כשאנחנו נחזור מההפסקה אתם תתנו לנו נוסח יותר מרוכך.

<איתי עצמון: מצומצם.

איתן כבל: מצומצם.

איתן כבל: התכוונתי מרוכך במובן הזה של מצומצם.