הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 160, 2018-02-27 12:30

רחל עזריה: צהריים טובים.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת, הנושא הוא פרק ג', הסרת חסמים ביבוא אישי.

רחל עזריה: אנחנו רוצים להשלים את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

רחל עזריה: אני גם מעריכה שאנחנו יכולים, פורסם אתמול נוסח.

רחל עזריה: סיימנו את הדיון הכללי, אנחנו עוברים לשלב הפרטני, עוד מעט נתחיל בהקראת הנוסח, אבל לפני כן נמצא איתנו אוריאל לין, חבר כנסת לשעבר, נשיא איגוד לשכות המסחר ואני אשמח אם תאמר כמה מילים ואז אנחנו נמשיך בדיון.

אוריאל לין: גברתי היושבת ראש, אני הגעתי היום במיוחד על מנת להיות בטוח שכולנו, כולל גם הסובבים סביב השולחן, מבינים במדויק את המשמעות ורוחב המשמעות של התיקון.

אוריאל לין: בשביל זה אני הגעתי ואני מקווה שאני אצליח, ואני מבין שהחקיקה מתקדמת, אבל אני גם חש - - -

רחל עזריה: גם יש לך ניסיון, אתה יודע איך זה.

אוריאל לין: חשתי שחובתי לעשות זאת.

אוריאל לין: אני רוצה לומר, גברתי היושבת ראש, שבכל הנוגע ליבוא אישי אסור להסתכל על כל מהלך כעומד בפני עצמו.

אוריאל לין: אנחנו צריכים להסתכל על ההשפעה הכוללת של כל המהלכים כולם שנעשים בכל הקשור כיום ליבוא אישי ולא משנה מהו אופיו של היבוא האישי כדי שנבין מהי ההשפעה האמיתית על המגזר העסקי.

אוריאל לין: כדי להבין מה ההשפעה האמיתית על המגזר העסקי אנחנו חייבים שתהיה ראייה כוללת מה כל הצעדים, וכאן מדובר גם בשילוב של תנאים אובייקטיביים בשוק בעולם בדפוסי הרכישה יחד עם מדיניות כלכלית שמנוהלת כיום.

אוריאל לין: ואני מוכרח לומר, גברתי היושבת ראש, שכיום, אני לוקח כדוגמה דווקא את ענף הביגוד וההלבשה, הוא מאוים באופן ממשי.

אוריאל לין: ארבע רשתות כבר פשטו את הרגל, שאנחנו מכירים אותן, רשתות נוספות נמצאות בסכנה והן לא תגדנה שהן בסכנה, כי מי שיגיד שהוא בסכנה לא יקבל יותר אשראי, זה ברור לכולנו, ונוסף על כך יש ירידה חדה במכירות ויש גם רשתות שעוזבות את המדינה מחמת האפליה בכל מה שקשור בנושא.

אוריאל לין: אל המצב הזה, שהוא מצב אובייקטיבי קשה מאוד, בגלל ההתגברות של היבוא האישי המקוון והיבוא האישי הלא מקוון, הוא נובע גם מרכישות של ישראלים בחו"ל, שזה הלך וגדל, כתוצאה מיותר נסיעות בקוסט, זה גדל, וזה נובע גם מיבוא אישי שהתפתח שלא קשור בפטור ממס וכנגד אלה אין מה לומר, אבל הבעיה הגדולה ביותר, שניתן פטור ממס ביבוא אישי מקוון עד לערך של 75 דולר.

אוריאל לין: השילוב הזה של התנאים שמשתנים בשוק יחד עם הפטור הזה ממס ערך מוסף, שאין לו שום הצדקה עניינית, חוץ מאשר בעצם לעודד יבוא אישי, זאת אומרת אנחנו מעודדים יבוא אישי כתוצאה ממתן פטור, מה שמחמיר את מה שמתרחש כבר בלאו הכי בתנאי השוק משום שיבוא מקוון מביא מוצרים לישראל שהם זולים יותר מהמוצרים כאן, גם בלי הפטור ממס.

אוריאל לין: אז עם הפטור ממס, כפי שגם נעשה מחקר במשרד האוצר, 46% מכל אלה המייבאים היום ביבוא מקוון זה בגלל הפטור ממס.

אוריאל לין: יש פה תמריץ ענק שניתן על ידי מדינה לעודד יבוא אישי תוך אפליה לרעה של המכירות המקומיות ואלה שעובדים כאן בישראל.

אוריאל לין: אני רוצה לומר שהדברים האלה לא ייראו בקלות, משום, שכפי שאמרתי, זה לא עומד דבר בפני עצמו, ענף יבוא שלם עומד כרגע כמעט בפני קריסה מוחלטת וזה ענף יבוא תוספי המזון.

אוריאל לין: ממש לפני קריסה, משום שאנשים - - - אדוני, אני מאוד אודה לך אם לפחות מבחינת גילי לא תפריע לי.

אוריאל לין: רק בגלל גילי ורק בגלל זה שפעם בכל אופן השקעתי הרבה זמן בכנסת ישראל.

אוריאל לין: אני מניח שאני אומר דברים שהם לעניין, אני מניח ומקווה, אם תקשיב לי זה יקל עליי.

אוריאל לין: תודה.

<עידו סופר: לא רק זה, אני רציתי להתייחס לדבריך.

אוריאל לין: אז ענף יבוא שלם, שזה ענף תוספי תזונה, ממש עומד כרגע בפני קריסה מוחלטת.

אוריאל לין: הוא עומד בפני קריסה מוחלט בגלל שתי סיבות, היבוא האישי הקל ונוסף לזה שהיבוא האישי לא עומד באותן דרישות של הבטחת הבריאות כמו היבוא המסחרי.

אוריאל לין: זה המצב, זה קיים עכשיו.

אוריאל לין: אנחנו עכשיו מול מצב שאני תיארתי אותו כרגע בתמציתיות רבה, גברתי היושבת ראש, ומוסיפים עוד שני מהלכים שהם מהלכים בעלי עוצמה אדירה שנוגעים ליבוא האישי.

אוריאל לין: הממשלה קיבלה החלטה שהיא מגדירה כמות סבירה של 30 מוצרים מאותו סוג.

אוריאל לין: אני יודע שזה לא פה בחוק, אבל זה נמצא בהחלטת הממשלה.

אוריאל לין: 30 מוצרים מאותו סוג זה לא יבוא אישי, יש מספר מוצרים שאם אנחנו נביא 30 מאותו סוג זה אספקה לשנים למשפחה, ממש לשנים.

אוריאל לין: זה כבר לא יבוא אישי.

רחל עזריה: אז למה זה לא יבוא אישי?

אוריאל לין: אני חושב שאם מייבאים שלושה, ארבעה, חמישה מוצרים מאותו סוג, אז זה עדיין יבוא אישי, 30 זה יבוא חצי מסחרי, זה לא יבוא אישי.

אורי מקלב: בגלל שהוא אמר שזה נשאר במשפחה, לכן זה - - -

<קריאה: תלוי לאיזה משפחה.

רחל עזריה: לכן אני אומרת, אני אגיד לך מה הרבה אנשים מזמינים, כשיש יום הולדת של הילד או הילדה וצריך לכולם, אז מזמינים הרבה פריטים מאותו סוג.

אוריאל לין: גברתי, אני לא רוצה להיכנס לנקודה הזאת - - -

אורי מקלב: הרבה פריטים עד 75 דולר אין בעיה.

רחל עזריה: נכון, אבל זה יכול לעבור את ה-75 דולר וגם הרבה אנשים קונים ביחד, מישהו מוצא - - -

אורי מקלב: ומסיבת בת מצווה זה כבר - - -

רחל עזריה: נכון, אז - - -

אוריאל לין: אם אני אביא מחר 30 שפופרות שיניים זה יספיק למשפחה לכמה שנים.

אוריאל לין: אבל אני מתקדם הלאה, ברשותך, כי הזמן קצר.

אוריאל לין: אני רוצה שנבין כולנו את היקף ההשפעה של המהלכים האלה על המגזר העסקי בישראל.

אוריאל לין: יש לנו 55,000 חנויות עסקים במגזר הקמעונאות בישראל.

אוריאל לין: 55,000.

אוריאל לין: יש לנו 24,000 חנויות של עצמאים בכלל בלי שכירות.

אוריאל לין: אנחנו במכירות קמעוניות מעסיקים בישראל 266,000 שכירים, התעשייה שמייצרת לשוק המקומי זה עוד 220,000 עובדים.

אוריאל לין: כל המגזר הזה ובני המשפחות שלהם כמעט חצי מיליון מועסקים יהיו מושפעים איך אנחנו מגדירים יבוא אישי לישראל.

אוריאל לין: כולם יהיו מושפעים, ברמה כזו או ברמה אחרת, אבל יהיו מושפעים ללא ספק ומול ההתפתחות היום בתנאי השוק ההשפעה תהיה עצומה.

אוריאל לין: עכשיו, אני רוצה עוד לציין שחייבים להבין, וזה אני אומר לאנשי האוצר שעוסקים הרבה במאקרו, 75% מכל התוצר העסקי בישראל זאת צריכה פרטית וזה מנוף הצמיחה החזק ביותר והחשוב ביותר של ישראל.

אוריאל לין: אנחנו עכשיו, במדיניות הזו שמעודדת יבוא אישי, יוצרים מצב שאנחנו מתעלים את הצריכה הפרטית לחוץ לארץ.

אוריאל לין: אנחנו מתעלים אותה לספקים בחו"ל, אנחנו מתעלים אותה גם הודות לאפליית מס נגד המגזר העסקי.

אוריאל לין: זה, לפי דעתי, דבר שמחייב חשיבה מאוד מאוד יסודית.

אוריאל לין: ואני רוצה לסיים ולומר, קיבלתי אתמול נתונים, שלא יחשבו שאנחנו מדברים רק על המגזר הקמעונאי, לא, מדובר גם על כל בתי המלאכה והמפעלים הקטנים, עד 20 עובדים, קיבלנו מהם נתונים מדויקים.

אוריאל לין: 91% מכל העובדים שם מתועל לצריכה בשוק המקומי.

אוריאל לין: גם הם יושפעו באופן ישיר מול התחרות הפתוחה ביבוא האישי.

אוריאל לין: היבוא האישי בצירוף כל התנאים שאנחנו אומרים כרגע ייהפך להיות, גברתי היושבת ראש, יבוא בהיקף אדיר של סחר שפוגע באופן מוחלט במגזר הקמעונאי והייצור לצריכה המקומית.

אוריאל לין: ואני רק רוצה לסבר את האוזן בעוד דבר אחד מרכזי.

אוריאל לין: אנחנו אומרים שאנחנו רוצים להנהיג את המדיניות הזו כדי להוריד את יוקר המחיה בישראל.

אוריאל לין: אף אחד לא מערער על המטרה להוריד את יוקר המחיה בישראל, ואני חושב שאנחנו גם שותפים לה משום שבהרבה מקרים גם יבואנים דאגו להורדת יוקר המחיה.

אוריאל לין: אני לא מותח ביקורת, אבל שנבין, קיבלתי את הניתוח של ההוצאה המשפחתית מהלמ"ס, משפחה שהכנסתה היא 15,000, משפחה מבוססת מאוד בישראל, איך מתחלקת הצריכה הפרטית, שנבין את ההשפעה של הורדת יוקר המחיה והאם זה באמת מצדיק את הקורבן ואת הסכנות שאנחנו עומדים לקבל.

אוריאל לין: אם כך, במזון הצריכה זה 2,000 ₪, דיור 3,800 ₪, תחזוקת הדירה 1,463, חינוך ותרבות 1,818, תחבורה ותקשורת 3,000.

אוריאל לין: אלה הם הסעיפים המרכזיים ביותר, 79% מכל הצריכה המשפחתית, שמשפיעים על יוקר המחיה של המשפחה יותר מאשר ההוזלות של מוצרי הצריכה.

רחל עזריה: מה שיעור מוצרי הצריכה?

אוריאל לין: הכלל של כל הצריכה, על פי הטבלה שאני מוכן לתת אותה לגברתי, אין לי שום בעיה, זה מהלמ"ס - - -

<דן כרמלי: אחוזים בודדים מסך כל הצריכה של משק בית.

רחל עזריה: כן, אני אשמח לראות אותה.

אוריאל לין: אנחנו מניפים את דגל המאבק ליוקר המחיה - -

רחל עזריה: רגע, שנייה, אני אשמח לראות את הרשימה.

אוריאל לין: כשאנחנו מכוונים את זה איפה שלא בדיוק נמצא יוקר המחייה.

אוריאל לין: אני מוכן להעביר את זה, זה הכול נתוני הלמ"ס, זה לא נתונים שלי.

רחל עזריה: בסדר גמור, תודה רבה.

אוריאל לין: אני מוסיף רק דבר אחרון, גברתי, וזה הדבר האחרון שאני לא חושב שבמשרד האוצר, על פי מה שאני יודע, נעשה ניתוח כלכלי רציני האומר לנו, או אומר לוועדה, קודם שמתחילים את הדיון, מה סך ההשפעה של המהלכים האלה על עתיד המגזר העסקי בישראל במונחים של מקומות עבודה - - -

<אריאלה מלכה: אדוני, החומר הזה לא הועבר אלינו, לא אתמול.

<דן כרמלי: לא, המסמך הזה לא, גברתי.

אוריאל לין: שוב אני אומר, הביקורת העיקרית שלי, גברתי היושבת ראש, שבפני הוועדה לא הונח ניתוח כלכלי רציני שאומר לכולנו, לעם ישראל, לוועדה, לכולנו, מה ההשפעה שתהיה של מכלול הצעדים האלה על המגזר העסקי בישראל במונחים של אובדן תוצר, אובדן עסקים ואובדן מקומות עבודה.

אוריאל לין: תודה רבה.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שאני מסתכלת על הניתוח שלכם וגם מזון אנשים מייבאים ביבוא אישי וגם עניינים של תחזוקת הדירה וגם ריהוט וגם הלבשה והנעלה וגם ענייני תקשורת ואפילו ענייני תחבורה ומוצרים ושירותים אחרים.

רחל עזריה: זאת אומרת מוצרי הצריכה הם מגוונים פה ברשימה.

רחל עזריה: אבל בסדר, בוא נשמע בכמה מילים מעידו סופר ואחר כך אנחנו נתקדם להקראה.

<עידו סופר: תודה, יו"ר הוועדה.

<עידו סופר: עידו סופר.

<עידו סופר: אגף תקציבים, משרד האוצר.

<עידו סופר: אני אענה בקצרה למר לין.

<עידו סופר: אני חייב לציין שדבריך נשמעים מאוד דומים למה שניתן היה לומר על תכנית החשיפה בשנות ה-80, רק שאתם הייתם בצד השני.

<עידו סופר: רק אני אגיד לוועדה, פונקציית המטרה של פעילות הממשלה להפחתת יוקר המחיה וכמובן של חברי הכנסת היא הצרכן, היא לא היבואנים, היא לא התעשיינים, אלא כמובן בהתחשב ושיהיה ניתן לקיים פה מגזר עסקי יעיל, אבל אנחנו מסתכלים קודם כל גם על הצרכן.

<עידו סופר: כשאנחנו מדברים על יוקר המחיה אז השאלה למה הצרכן קונה בחו"ל, למה הצרכן מביא מחו"ל במזוודה מוצרים, אז אני חושב שמלבד להצביע כאשם על כל מי שיושב פה בחדר אני חושב שאתם צריכים להסתכל גם על עצמכם ועל רמת המחירים שנמצאת כאן בארץ.

<עידו סופר: אני אתן ספוילר קטן, ההפרש בין המחירים הוא לא 17%, זה לא העניין של המע"מ, הסכומים הם הרבה יותר גבוהים.

<עידו סופר: לכן זה לא רק עניין של מע"מ, אלא זה עניין - - -

אוריאל לין: זה לא מע"מ, למה לתמרץ את זה?

<עידו סופר: הקשבתי לך, מר לין, אני מבקש - - -

אוריאל לין: מה, אתה אומר ש - - -

רחל עזריה: אדוני, לא, עכשיו אנחנו נכבד.

רחל עזריה: גם כשאתה היית חבר כנסת, אגף תקציבים אנחנו מכבדים.

<עידו סופר: תודה רבה.

<עידו סופר: ולכן כשאנחנו מסתכלים על מדוע הציבור פונה לנתיב הזה אנחנו רואים שיש יבואנים רשמיים שמשתמשים בפרקטיות אנטי תחרותיות, אנחנו רואים רמת מחירים שהיא הרבה יותר גבוהה מה-OECD והצרכן הישראלי פונה לנתיבים שבהם הוא יכול להפחית את עלויות מוצרי הצריכה.

<עידו סופר: דבר אחרון שאני אומר, היבוא האישי לא מחכה לפעילות הממשלה.

<עידו סופר: היו 61 מיליון חבילות השנה והמספר הזה הולך וגדל, זה שוק שגדל ב-25%.

<עידו סופר: האם המגזר העסקי צריך לבצע פעולות כאלה ואחרות על מנת להתחרות?

<עידו סופר: כן.

<עידו סופר: הפחתת המכסים שנעשתה כוונה בין היתר על מנת לאפשר למגזר העסקי להתמודד כנגד היבוא האישי, אבל, זאת אני אומר בכנות, כשפונקציית המטרה היא הצרכן.

<עידו סופר: לכן זה צעד שהוא משלים לצד פעולות שאתם מכירים היטב להסרת חסמים ליבוא רשמי כנגד חסמים שקיימים בשוק.

<עידו סופר: מבחינתנו זו איזה שהיא תפיסה מלאה, לעודד ייצור מקומי, להפחית חסמי סחר וגם לעודד את היבוא האישי כי הפונקציה היא הצרכן.

<עידו סופר: תודה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: אנחנו נעבור להקראה ואחר כך אם יהיו התייחסויות.

אורי מקלב: אם אפשר להגיד משפט?

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת מקלב.

רחל עזריה: אתה פתאום הופעת, הבלחת.

אורי מקלב: בקושי סיימנו את הישיבה הקודמת.

אורי מקלב: את עושה את זה ברצף, באמת ראוי להערכה הרצף של הדיונים על ציר של אישור התקציב ואישור חוק ההסדרים.

אורי מקלב: באופן אמיתי, כנבחרי ציבור יש באמת דילמה מסוימת, מול הדרישות והציפיות של האזרחים, מה שכבר מתכונת ותרבות קנייה קיימת, היא כבר קיימת היום, היא קיימת בכל העולם, לא רק בישראל, אנחנו באופן יחסי מרוב או מכל מדינות אירופה, או מה-OECD, הרבה יותר נמוכים באפשרות שאנחנו נותנים לייבא.

אורי מקלב: באמריקה זה 800 דולר, ברוב מדינות אירופה זה 180 דולר, מתחתינו נמצאים אתיופיה ועוד כמה מדינות ששם נותנים פחות מאיתנו.

אורי מקלב: אנחנו בסכומים האלה ובהסדרים נמצאים - - -

רחל עזריה: אנחנו נמוכים בסקלה.

אורי מקלב: אנחנו נמוכים מאוד בסקלה.

אורי מקלב: להגיד לאנשים, לאזרחים, 'תשמעו, בגלל שיש בעיה כזאת או אחרת אנחנו לא נאפשר לכם', אתה עוצר.

אורי מקלב: זה לא רק אתה מאפשר או לא מאפשר, אתה בעצם בא להטיל על אנשים מערכת התנהגות אחרת שקיימת היום.

אורי מקלב: כל בת, ילדה, יודעת את הקוקו שיש לה, או הסיכה, שהיא רוצה היא מזמינה, וקצת יותר מזה.

אורי מקלב: נכון שזה קיים גם בדיור והיתר.

אורי מקלב: מצד שני, בוודאי שזה משפיע.

אורי מקלב: גם כשהפכנו למפעלים שהם כולם דיגיטליים, או אפילו לא דיגיטליים, אוטומציה, כשהייתה אוטומציה באמת באו ואמרו שזה ישנה את כל התרבות ומה יקרה עם כולם.

אורי מקלב: צריכים לחיות עם זה, מערכת האיזונים היא המערכת - - - מצד אחד, אי אפשר להקל, גם ההשפעה וגם תקינה, איך אנחנו נותנים היום לייבא צעצועים וכל מיני משחקים לילדים שיכולים להיות מסוכנים, יש את הדילמה של המסוכנות לילדים, היא קיימת, אבל השאלה שקיימת, אמר עידו, מישהו יכול להסביר לי למה את העניבה הזאת שאני קונה בדולר, למה אני צריכים לקנות ב-80 או ב-100 שקל?

אורי מקלב: אותה עניבה מאותו מקום.

אורי מקלב: לזה אין תשובה.

אורי מקלב: מדוע העניבה הזו שעולה דולר, דולר, לא יותר, אותה עניבה מאותו יצרן אני צריך לקנות אותה בארץ ב-80 או ב-100 שקל?

אורי מקלב: אני לא מגזים.

אורי מקלב: זאת השאלה שנשאלת.

אורי מקלב: אז נכון שאתה יכול להגיד שאתה משלם - - - לא, אני לא קונה ביותר מדולר וב-80 זה הזול.

אורי מקלב: בסופו של דבר, נכון, אתה יכול להגיד, 'אני משלם ארנונה ואני משלם שכירות', זה נכון, אני לא אומר שכל ה-80 שקל היצרן, יש עוד הרבה דברים שצריך לעשות כדי להקל.

אורי מקלב: אני חושב שדווקא הנקודה שצריך לתת, המענה לכל מה שאתם טוענים זה להקל עליהם בדברים אחרים.

אורי מקלב: לא להחמיר פה ולהגיד לאנשים לא לשלם, בואו נקל על כל מיני - - -

רחל עזריה: נכון, זו תמיד השיטה צריכה להיות.

אורי מקלב: נקל על כל מיני דברים שגורמים להם, דרישות וכל מיני דברים שגורמים להם לייקר.

רחל עזריה: אבל אנחנו גם עושים את זה, אנחנו מאוד הקלנו ביבוא.

אורי מקלב: זה צריך להיות קו מקביל.

רחל עזריה: אני חייבת לומר, לפני שבועיים אנחנו העברנו פה בוועדה את כל הנושא של התקינה.

<דן כרמלי: והחמאנו, גם לגברתי וגם ל - - -

רחל עזריה: לא, אין בעיה, אני לא צריכה מחמאות, הכול בסדר, לא לי ולא לשר.

<דן כרמלי: זה אמיתי, זו מחמאה שמגיעה לוועדה.

רחל עזריה: לא, אני חושבת שאנחנו עושים - - - תראו, אנחנו בתקופה של שינויים, העולם משתנה במובן הזה של הצריכה, אנחנו רואים את הקניונים בארצות הברית שמתפרקים בלי שיש דיונים בוועדת הרפורמות.

רחל עזריה: זאת אומרת העולם משתנה.

רחל עזריה: אני לא חושבת שאנחנו יכולים לעצור את השינוי, אני חושבת שאנחנו צריכים לוודא שבשינוי אין נפגעים קשה.

<דן כרמלי: בדיוק כך.

<דן כרמלי: אנחנו לא נגד יבוא אישי, דרך אגב - - -

<קריאה: אנחנו נגד האפליה.

רחל עזריה: אבל עשינו שינוי מאוד גדול בתקינה שאני בטוחה שאתם תרגישו את זה.

רחל עזריה: יש עוד כמה חוקים שאנחנו עובדים על זה שהם יגיעו גם לוועדה, שגם עוסקים בזה, שר הכלכלה אלי כהן עוסק בזה הרבה מאוד.

רחל עזריה: אנחנו מחפשים את הפתרונות שאני חושבת ש - - - אגב, אנחנו לא רואים משברים כמו בארצות הברית, ארצות הברית הרבה יותר אכזרית במובן הזה, אתה השקעת לא טוב, נגמר.

רחל עזריה: פה אנחנו נמצאים בדיאלוג, אבל אני חושבת שמאוד חשוב שאנחנו לא נגביל את עצמנו.

רחל עזריה: אני רוצה לומר עוד משהו בנימה אישית בנושא של יבוא אישי.

רחל עזריה: תראו, אני מגיעה ממשפחה עם פערים כלכליים מאוד גדולים בין הצד של האמא לצד של האבא.

רחל עזריה: הצד של אמא שלי, היא עלתה לארץ מארצות הברית, במקור הם משפחה יקית, יש לי בן דוד שמנהל קרן גידור בבעלותו של מיליארד דולר.

רחל עזריה: בצד אבא יש לי משפחה של אנשים קשי יום שעוסקים בסידור מדפים בסופר, נהגים של קו זוגלובק, יש לי משפחה בעכו.

רחל עזריה: אני מגיל מאוד צעיר רואה את הפערים.

רחל עזריה: עכשיו מה אנחנו בעצם אומרים אם אנחנו לא עושים את היבוא האישי?

רחל עזריה: כל מי שיש לו כסף נוסע לחו"ל, קונה את הבגדים בזיל הזול, קונה את הצעצועים בזיל הזול, קונה באמת הרבה דברים, מגיע לארץ, הוא עושה את הנסיעה שלא עולה לו הרבה כסף.

רחל עזריה: אבל מישהו, נהג קו של זוגלובק, הוא לא נוסע לחו"ל, אז אנחנו אומרים לא, מי שיש לו הוא יוכל ליהנות מזה שאנחנו בעולם גלובלי ואפשר לקנות והוא ייסע והוא יקנה ומותר לו והכול בסדר, אנחנו לא אומרים לו כלום, אבל מי שצריך להזמין באינטרנט, עכשיו אתה נהיה בבעיה?

רחל עזריה: אז אני חושבת שהחוק הזה הוא חשוב ואני חושבת שהעניין הזה של היבוא האישי, גם יושב פה חבר הכנסת מקלב, אני מתארת לעצמי שבמגזר שלך האפשרות להזמין את ה - - -

אורי מקלב: זה באמת עשה שינוי, משתי סיבות, גם היום יש מגוון שאפשר לקנות, אם יש כמה ילדים, מה שהיום לא נותנים כאן מענה.

אורי מקלב: מעבר לזה, גם כלותיי וגם בנותיי עובדות עד מאוחר מדי, הם כבר לא קונים שם, הם לא נמצאים שם - - -

רחל עזריה: נכון, אין זמן.

אורי מקלב: גם אם הם יצטרכו לשלם עוד קצת, אז הם יקנו והם יתמרמרו, אבל הם לא נמצאים שם בעניין הזה.

אורי מקלב: הם לא היו בחנות.

אורי מקלב: מה שאת אומרת זה נכון, אנשים פעם היו נוסעים לחוץ לארץ לטיול ושופינג ביחד, היום האנשים האלה, השופינג ירד מסדר היום, לא עושים את זה, אפשר לעשות את זה כאן, אבל לא הכול נעשה בחוץ לארץ, חלק נשאר פה.

אורי מקלב: הפוך, במקום בחוץ לארץ עושים פה.

אורי מקלב: אבל מעבר לזה, את כל הכסף שקנינו פה אנחנו היום קונים בחוץ לארץ, זה מגביר את הצריכה היומית, דהיינו אנשים מוציאים יותר, אז קונים חלק פה וחלק שם.

רחל עזריה: ואתם יודעים שאני ראיתי מחקר שאומר שאנשים עושות הזמנות באינטרנט בין 12 לשתיים בלילה.

רחל עזריה: זאת אומרת בשעות מאוד לא נוחות.

רחל עזריה: הקניונים לא יהיו, מישהו מהנהן לו, בסופרים אין - - - כאילו הכול סגור, החנויות נפתחות בעשר בבוקר.

רחל עזריה: בקיצור, אני מסכימה איתכם, אם יש דברים אחרים שחשוב לכם, הדבר הזה צריך לקרות.

רחל עזריה: אני חושבת שהוא נכון מהרבה מאוד סיבות.

רחל עזריה: אני מבינה מה אתם אומרים, אם יש דברים אחרים שאתם הייתם רוצים, בואו תציעו אותם ואנחנו רק נשמח ללבן את זה.

אוריאל לין: רק דגש על דבר אחד.

רחל עזריה: זהו, משפט אחרון ואנחנו עוברים להקראה.

אוריאל לין: גברתי, אנחנו לא מתנגדים ליבוא אישי, אנחנו מבינים שזה מתפתח, לא זו הנקודה, אבל מדיניות כלכלית שאומרת למי שמייבא נעליים מחו"ל, 'אתה לא תשלם מס ערך מוסף', ומי שקונה תרופות ומזון בישראל משלם מס ערך מוסף, למה לפגוע במס ערך מוסף?

רחל עזריה: אבל אם אתה קונה נעליים בחו"ל - - -

אוריאל לין: איזה הצדקה יש לתת פטור ממס למי שרוכש?

רחל עזריה: בוא אני אגיד לך, נעליים לדוגמה, יש סיבה מאוד טובה לקנות בארץ, כי אתה מסתכל - - -

אוריאל לין: אני לא יודע.

רחל עזריה: אבל יש יתרון בקנייה בארץ, אפשר למדוד.

רחל עזריה: דווקא בבגדים ונעליים - - -

אוריאל לין: אבל, גברתי, למה לתת פטור ממס?

רחל עזריה: אפשר להחליף בלי בעיה.

אוריאל לין: איזה הצדקה יש לפטור ממס?

רחל עזריה: אנחנו נמשיך.

אוריאל לין: זו השאלה המרכזית כאן.

רחל עזריה: אנחנו לא דנים בזה עכשיו, זה לא הדיון.

רחל עזריה: לא, סליחה, היה ניסיון להעלות דרמטית את הפטור והוחלט לא להעלות.

רחל עזריה: זאת אומרת אנחנו מדברים פה על החוק ספציפית שאני חושבת שהוא נכון ואם יש לכם דברים אחרים אנחנו נשמח לדבר, אני חושבת שיש שיתוף פעולה מאוד הדוק בנושאים האלה.

אוריאל לין: כל מה שאמרתי, שצריך לראות את המכלול ביחד ולא כל צעד עומד בפני עצמו.

רחל עזריה: אני מסכימה לגמרי.

אוריאל לין: האפליה במס גורמת לנו הפסדי מס גדולים ונשלם על זה - - -

אורי מקלב: בזה הוא צודק.

אורי מקלב: למה את ה-17% עניבה הסוחר צריך לשלם, אבל אם הוא מוריד גם - - -

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: זהו, קדימה, הקראה.

<טלי ארפי: תיקון חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב.

<טלי ארפי: 5.

<טלי ארפי: בחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע"ו-2016 (בפרק זה – חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב), בסעיף 112 – בסעיף קטן (א) – ברישה, לאחר המילים "לשימוש אישי" יבוא "או משפחתי", במקום "ארבעה" יבוא "חמישה" ובמקום "בשנה" יבוא "במשלוח"; בפסקה (1), לאחר המילים "לשימוש אישי" יבוא "או משפחתי"; בפסקה (3): במקום "סעיף 109" יבוא "סעיף 109(א)"; במקום הסיפא החל במילה "הוכחת" יבוא "לעניין הוכחת עמידתם של מוצרי התעבורה בדרישות כאמור:

<טלי ארפי: מוצרי תעבורה שיש לגביהם תקן רשמי שלא נקבע לגביהם פטור מעמידה בדרישות תקן רשמי לפי סעיף 9 לחוק התקנים – אם התקן הרשמי מבוסס על דרישות תקינה אירופית, אמריקאית או קנדית, כאמור בסעיף 109(א), ולפיו אותן דרישות קיים סימון על גבי המוצר או על גבי אריזתו, או קיים מסמך בכתב להנחת דעתו של המנהל, המעיד על עמידה בדרישות התקינה כאמור לפי אישור רשות מוסמכת ליבוא, אלא אם כן ביקש המייבא להעביר את המוצר למעבדה מאושרת לצורך קבלת אישור בדבר עמידתו בדרישות התקינה; לעניין מוצרי תעבורה שאינם כאמור בפסקת משנה (א), לפי אישור מאת מעבדה מאושרת.

<טלי ארפי: לעניין מוצרים כאמור, אשר יש לגביהם תקן רשמי ונקבע לגבי אותו מוצר כי הוא פטור מעמידה בדרישות תקן רשמי לפי סעיף 9 לחוק התקנים – לפי אישור רשות מוסמכת ליבוא, אלא אם כן ביקש המייבא להעביר את המוצר למעבדה מוסמכת לרכב לצורך קבלת אישור בדבר עמידתו בדרישות התקינה.

<טלי ארפי: לגבי מוצרי תעבורה שאין לגביהם תקן רשמי – אם יש לגבי המוצר דרישות תקינה אירופית, אמריקאית או קנדית, כאמור בסעיף 109(א), ולפיו אותן דרישות קיים סימון על גבי המוצר או על גבי אריזתו, או קיים מסמך בכתב להנחת דעתו של המנהל, המעיד על עמידה בדרישות התקינה החלות עליו – לפי אישור רשות מוסמכת ליבוא, אלא אם כן ביקש המייבא להעביר את המוצר למעבדה מוסמכת לרכב לצורך קבלת אישור בדבר עמידתו בדרישות התקינה; לעניין מוצרי תעבורה שאין לגביהם סימון או מסמך כאמור בפסקת משנה (א) – לפי אישור מאת מעבדה מוסמכת לרכב, אלא אם כן קבע השר בצו לגבי סוג מוצר תעבורה כאמור כי אישור על עמידתו בדרישות התקינה יינתן מאת רשות מוסמכת ליבוא; השר רשאי לפטור בצו סוג מוצר תעבורה, כאמור בפסקה זו, מהוכחת עמידה בדרישות תקינה כאמור; השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה, רשאי לקבוע לגבי סוג מוצר תעבורה, שהוכחת עמידתו בדרישות תקינה לפי פסקה זו נעשית על ידי רשות מוסמכת ליבוא, תהיה טעונה אישור מאת מעבדה מוסמכת לרכב או מעבדה מאושרת, לפי העניין, כפי שייקבע חלף אישור רשות מוסמכת ליבוא" פסקה (5) תימחק.

<טלי ארפי: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) השר, בהסכמת שר האוצר, יהיה רשאי לקבוע סוגי מקרים ונסיבות אשר בהתקיימם יראו מוצרי תעבורה המיובאים בכמות, כאמור בסעיף קטן (א), כמוצרים אשר אינם מיובאים לשימוש אישי או משפחתי".

<איתי עצמון: אני מבקש הסבר קצר לגבי התיקונים וכן אני מבקש להעיר שלעניין הסמכת השר לקבוע בהסכמת שר האוצר סוגי מקרים ונסיבות שבהתקיימם יראו את המוצרים כמוצרים שלא מיובאים ביבוא לשימוש אישי, אני מציע שיהיה פיקוח פרלמנטרי על התקנות האלה ושהן יהיו טעונות אישור ועדת הכלכלה.

<עידו סופר: אוקיי, הצעת היועץ המשפטי מקובלת עלינו.

<עידו סופר: הסבר קצר לגבי התיקון לחוק רישוי שירותי רכב ומקצועות בענף הרכב.

<עידו סופר: ראשית, מלבד תיקוני נוסח שאליהם אני פחות אתייחס, אנחנו מדברים כאן על במקום הגבלה של ארבעה מוצרים בשנה אנחנו מדברים על חמישה מוצרים במשלוח וזאת באמת על מנת להתאים את הכמויות לאותו כלל יבוא אישי שדובר פה לפני.

<עידו סופר: מעבר לכך אנחנו מדברים בפסקה (3), סעיף 109(א) עוסק בדרישות התקינה וסעיף 109(ב) עוסק באופן ההוכחה.

<עידו סופר: כאן, בסעיף 112, שעוסק ביבוא אישי, אנחנו בעצם מחליפים את אופן ההוכחה בדרכים שונות וזה מתכתב גם עם בקשת יו"ר הוועדה, זה מודל שבוא אנחנו כן יכולים, אם יש תקינה בינלאומית, לשחרר את המוצר על ידי בדיקת סימון.

<עידו סופר: שזה משהו שהוא יחסית ייחודי למוצרי תעבורה, וזה אחד הדברים שיו"ר הוועדה עלתה.

<עידו סופר: ולכן אם מדובר במוצר שיש לגביו תקן רשמי, או שנקבע לגביו פטור, זה נגיע בהמשך, אז באמת ניתן יהיה לעשות את הבחינה, משרד התחבורה ישחרר זאת לפי בדיקת סימון או לפי מסמך בכתב שמעיד על הדרישה הבינלאומית.

<עידו סופר: כאן אני מבקש רק לומר לפרוטוקול, לבקשת משרד הכלכלה, שבסעיף (3)ב(1)(א), כשמדובר על מסמך המעיד על עמידה בדרישות התקינה, אז מדובר בדרישות התקינה הבינלאומית.

<עידו סופר: זה ברור מהנוסח לטעמנו, אבל התבקשנו להבהיר.

<דן כרמלי: דהיינו לגבי מוצר שאין לגביו תקן רשמי ישראלי.

<גלית יעקובוב: יש לגביו תקן רשמי, זה מסמך שיש לגביו תקן רשמי.

<גלית יעקובוב: התקן הרשמי מתבסס על תקינה אירופית, אמריקאית או קנדית והסימון שאותה רשות בודקת זה לוודא שהמוצר עומד באותה תקינה, אירופאית, אמריקאית או קנדית, לא התקינה - - -

<איתי עצמון: גם המסמך בכתב וגם הסימון זה לפי דרישות התקינה הזרות.

<עידו סופר: נכון, בדיוק.

<עידו סופר: מעבר לכך, רק אני אסביר את הרציונל.

<עידו סופר: הרציונל הוא שכדיפולט הרשות המוסמכת תשחרר, שזה שירות - - -

<איתי עצמון: הרשות המוסמכת זה משרד התחבורה?

<עידו סופר: משרד התחבורה במקרה זה, שזה יהיה שירות שיניתן בחינם, אלא אם כן בחר המייבא לבקש אישור מעבדה, שזה עולה כסף, אבל לפעמים זמן שווה כסף ויש גורמים מסוימים שיבקשו לעשות את זה.

<עידו סופר: אגב, אם אדם מסוים ירצה להזמין מוצר תחבורה ולהיות בטוח במאה אחוז בבטיחותו, אם יש איזה שהוא ספק לגבי זה הוא רשאי כמובן לשלוח את זה למעבדה, אבל היות שמדובר כאן במשהו שעולה כסף אז כמובן שמדובר פה באופציה וולונטרית.

<איתי עצמון: הבדיקה במעבדה מוסמכת היא לא בתשלום?

<עידו סופר: היא בתשלום.

<עידו סופר: הבדיקה המוסמכת לרכב וגם במעבדה מאושרת כמובן שהן בתשלום.

<עידו סופר: במקרה שאין את אותו סימון או שלא קיים מסמך שמעיד על דרישות התקינה הבינלאומית אנחנו מדברים כאן על אישור מאת מעבדה, או מאושרת, או מוסמכת, לפי העניין.

<גלית יעקובוב: איתי, אני חושבת שצריך לדייק את הנוסח בסעיף קטן (ב), העניין במוצרי תעבורה בסעיף (ב) זה לא 'שאינם כאמור בפסקת משנה (א)', כי זה יכול להיות קבוצה גדולה מאוד, אלא 'שאין לגביהם סימון או מסמך, כאמור בפסקת משנה (א)'.

<עידו סופר: גם זה תיקון שמקובל עלינו.

<עידו סופר: תודה.

<דוד טמיר: אפשר עוד הערה לעניין הנוסח?

<דוד טמיר: רק להבטיח שסעיף (3)ב(2) שהוקרא בתור (ג), אמור להיות מסומן (3), אבל הוא התייחס גם לסעיף (1) וגם לסעיף (2).

<איתי עצמון: אתה תוכל להגיד מהותית מה - - -

<גלית יעקובוב: ההסמכה של השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה.

<גלית יעקובוב: זה אמור להיות (3) ולהתייחס לסעיפים קטנים (1) ו-(2).

<איתי עצמון: את המספור אנחנו כמובן נבדוק ונשנה בשלב ניסוח הצעת החוק.

<איתי עצמון: רציתי לדעת אם יש הערה מהותית.

<דן כרמלי: אפשר התייחסות, גברתי?

<דן כרמלי: קצרה.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<דן כרמלי: קודם כל אני רוצה לברך על הנוסח הזה, כל הכבוד שהגעתם לעניין.

רחל עזריה: רגע, אנחנו עכשיו - - - רגע, ניקח את הרגע הזה, ניהנה ממנו.

<דן כרמלי: אתם זכאים ליהנות ממנו.

<דן כרמלי: אבל אני חייב לומר, גם את, גברתי, וגם חבר הכנסת מקלב, דיברתם על מידתיות.

<דן כרמלי: זו בדיוק המידתיות הנדרשת בין האינטרס הציבורי לשמירה על הבטיחות והבריאות של הציבור, במקרה הזה בטיחות, לבין המאבק ביוקר המחיה והאפשרות כן להשתמש במסלול היבוא האישי כדי לקנות יותר בזול.

<דן כרמלי: אבל המנגנון הזה עוסק רק במוצרי תעבורה.

<דן כרמלי: אני יודע שאני חוזר על עצמי בעניין הזה, אבל גברתי התייחסה לכך ובסוף הדיון הקודם אמרנו נהדר, רעיון מצוין, רק את אותו מנגנון צריך להחיל גם על מוצרים נוספים שיש בהם פוטנציאל סיכון בטיחותי ובריאותי לציבור כמו מוצרי תינוקות, צעצועים.

רחל עזריה: אנחנו נתייחס לזה.

רחל עזריה: עידו, אתה רוצה להתייחס?

<איתי עצמון: אני חושב שהנושא שאתה מדבר עליו הוא לא רלוונטי לתיקון הזה, זה בסעיף הבא.

<דן כרמלי: נכון, הוא לא רלוונטי - - -

רחל עזריה: אנחנו יצרנו פתרון ביניים, זאת אומרת יצרנו איזה שהוא פתרון להקשר הזה.

<דן כרמלי: תודה, עד כאן.

<איתי עצמון: הוועדה יכולה להצביע על סעיף 5 שעניינו תיקון חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב עם השינויים וההבהרות שהובאו כאן.

רחל עזריה: אתה איתי או שאני צריכה להביא גיוס?

רחל עזריה: סתם, מקלב, אני צוחקת.

רחל עזריה: טוב, מי בעד?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: אין, מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: הסעיף אושר.

רחל עזריה: בעד – 2

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף 5 בכפוף לשינויים – אושר.

רחל עזריה: הלאה.

<איתי עצמון: סעיף 6.

<טלי ארפי: תיקון חוק התקנים.

<טלי ארפי: 6.

<טלי ארפי: בחוק התקנים, התשי"ג-1953 (בפרק זה – חוק התקנים) – בסעיף 1, בהגדרה "עוסק", במקום "9(א)" יבוא "9(א)(1)"; בסעיף 9, בסעיף קטן (א), האמור בו יסומן כפסקה (1) ואחריה יבוא: "(2) (א) הוראות פסקה (1) לא יחולו על יבוא של מצרך כאמור באותה פסקה, שלצורך התקנתו הפעלתו או תחזוקתו לא נדרש על פי דין בעל מקצוע והוא מיובא לשימוש אישי או משפחתי בהתאם להוראות הקבועות בצו לעניין יבוא אישי לפי סעיף 2 לפקודת היבוא והיצוא (בפסקה זו – פטור מחובת עמידה בתקן רשמי ביבוא אישי).

<טלי ארפי: (ב) השר יפרסם את רשימת התקנים הרשמיים שהמצרים הכלולים בהם פטורים מחובת עמידה בתקן רשמי ביבוא אישי וכל עדכון שלה לאחר כל אכרזה, לרבות שינוי, תיקון או החלפה של תקן רשמי, באתר האינטרנט של המשרד וברשומות.

<טלי ארפי: אין בפרסום הרשימה או באי פרסומה כדי לגרוע מהאמור בפסקת משנה (א)".

<איתי עצמון: אני רק רגע עוצר אותך, השינויים לעומת הנוסח שאושר בקריאה הראשונה הם שלמעשה מדובר על הוראה מהותית שנקבעת כאן בחוק והפרסום של הרשימה זה למעשה פרסום דקלרטיבי בלבד, אין כאן שיקול דעת שניתן לאיזה שהוא גורם, לא לשר ולא לממונה על התקינה, להחליט האם מדובר על מצרכים שלצורך התקנתם, הפעלתם או תחזוקתם נדרש בעל מקצוע.

<איתי עצמון: ואני שואל את משרד הכלכלה האם אכן מדובר על אפס או אחד, כלומר על רשימה ברורה?

<גלית יעקובוב: כן, מבחינת הפטור זו חייבת להיות רשימה מאוד ברורה מהסיבה הפשוטה שעצם ההגדרה של מהו תקן רשמי זה דבר שהוכרע על פי חוק שהוא מסוכן לבריאותו של הציבור, לבטיחותו או לאיכות הסביבה.

<גלית יעקובוב: זאת אומרת השאלה אם הוא מסוכן או לא מסוכן - - -

<איתי עצמון: לא על המסוכנות.

<איתי עצמון: אני שואל, מכיוון שכתוב כאן בהצעת חוק ש'מצרך שלצורך התקנתו, הפעלתו או תחזוקתו לא נדרש על פי דין בעל מקצוע', אז הסיווג הזה הוא סיווג מהותי שנקבע כרגע בחוק והפרסום שלכם, כפי שאמרתי, הוא לא קונסטיטוטיבי, הוא רק דקלרטיבי, אבל אני רוצה לוודא שאנחנו כותבים בחוק משהו שניתן ליישם.

<גלית יעקובוב: לגמרי.

<גלית יעקובוב: הכוונה שלנו זה שהרשימה הזאת חייבת להיות רשימה בגדול של אפס אחד בלי שיקול דעת.

<גלית יעקובוב: אנחנו כמובן ננסה לפרסם את הרשימה בצורה שתינתן לציבור ולשרים הרלוונטיים להעיר, במקרה שלא מצאנו דין ספציפי או משהו כזה, אבל הרשימה היא רשימה דקלרטיבית שלא אמורה להיות לגביה בעיה.

<רז הילמן: אני לא מבין את האמירה דקלרטיבית, הרי המכס צריך לדעת לפי מה לפעול.

<רז הילמן: זאת אומרת הרשימה הזאת בהגדרה תהיה כלי העבודה של המכס, שהוא יידע מתי הוא מאשר ומתי הוא לא מאשר.

<גלית יעקובוב: נכון, זה כלי עבודה לגמרי, אבל זה כלי עבודה דקלרטיבי, מה זאת אומרת?

<גלית יעקובוב: אם למשל אני כתבתי את הרשימה ולדעתך פספסתי בפריט אחד ברשימה, אני כתבתי שיש דין שמחייב את התחזוקה שלו ואתה אומר לי 'את טעית, אין דין כזה, הדין הזה כבר מזמן נעלם', אז אני יכולה לתקן את הרשימה כי זה סך הכול רשימה שהכלל קבוע, אני רק כותבת מתוך התקנים מי מהתקנים נמצא ברשימה ומי לא.

<גלית יעקובוב: זאת לא רשימה מכוננת, זה לא שמה שנמצא ברשימה הוא כן או לא.

<איתי עצמון: זה שירות לציבור בעצם.

<גלית יעקובוב: זה שירות לציבור לחלוטין.

<גלית יעקובוב: לציבור, למכס, לכולם.

<רז הילמן: כאן השאלה שדן העלה לפני רגע צריכה לקבל מענה.

<רז הילמן: באמת מדובר על הסדר שהוא שונה מהותית מההסדר של מוצרי תעבורה, כאן אומרים - - -

רחל עזריה: כן, אבל ככה הוא.

רחל עזריה: זאת אומרת הוא שונה מהותית.

<רז הילמן: הוא נותן פטור מוחלט, זאת אומרת אני יכול להביא מוצר - - -

רחל עזריה: בסדר, אבל תן לנו לסיים את ההקראה ואז את כל ההערות.

<טלי ארפי: הוראות פסקה (2) לא יחולו על מצרך שהוא מזון כהגדרתו בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015, על מצרך שהוא רכב מנועי כהגדרתו בפקודת התעבורה (נוסח חדש) ועל מצרך שהוא מוצר או מכשיר שנועד לשימוש רפואי".

<איתי עצמון: אם אפשר הסבר קצר על התיקון.

<עידו סופר: לעניין חוק התקנים אז באמת יש כאן איזה שהיא קביעה שהיא או אפס או אחד.

<עידו סופר: אם מדובר במוצר שיש לגביו תקן רשמי ולצורך התקנתו, הפעלתו, תחזוקתו, לא נדרש על פי דין בעל מקצוע והוא מיובא לשימוש אישי או משפחתי אז לא יחולו עליו הוראות פסקה 9 שמדברת על חובת תקן רשמי, ובמידה שלא, אז לא ניתן יהיה לייבא אותו ביבוא אישי.

<עידו סופר: אני רק רוצה להבהיר, אנחנו מדברים כאן שגם לעומת המצב הנוכחי יהיו מוצרים שכיום כן ניתן יהיה לייבא אותם ביבוא אישי, שמחר לא ניתן יהיה לעשות את זה וזה לפי אותו מבחן מהותי של התקנה, הפעלה, תחזוקה על פי דין בעל מקצוע, וכפי שנאמר, כסוג של שירות לציבור אז גם הרשימה הזו תפורסם וזה כדי להגביר את השקיפות ואת המידע שיש בידי הציבור.

<איתי עצמון: לעניין הזה זה גם תקן, כלומר גם אם - - - בתקן עצמו, תקן רשמי?

<גלית יעקובוב: רשמי, כן.

<איתי עצמון: מדוע דווקא רכב מנועי ולא כל רכב מוחרג בפסקה (3)?

<עידו סופר: לעניין ההחרגות, ישנם מספר מוצרים שמוחרגים מרשימה זו, אחת, מדובר על מזון, היות שיש הסדרה ספציפית בחוק בריאות הציבור (מזון).

<עידו סופר: לעניין רכב מנועי אנחנו מדברים כאן על - - - אני אתן למשרד התחבורה להתייחס לפה עוד רגע וגם על מכשור רפואי, שגם הוא מוסדר באופן אחר.

<דוד טמיר: לעניין רכב מנועי, הכוונה הייתה לגבי אופניים עם מנוע עזר, למשל, שיש לגביהם תקן רשמי שאנחנו מבקשים לשמור על ההוראות שלו.

<דוד טמיר: גם לגבי תקן רשמי שחל על מטענים של מוצרים אחרים כגון הוברבורד, רכינועים ומיני מוצרים מהסוג הזה, שהם כולם נכנסים בתוך הגדרת רכב מנועי.

<עידו סופר: רק אני אומר שלמעשה יש כאן בהחלט שחרור מצד אחד של חסמים ביבוא אישי ומצד שני גם יש הסדרה, מדובר בתחום שהיום אין לגביו הסדרה ולכן ישנם גם מוצרים שהיום ניתן לייבא אותם, אבל הרגולטור הרלוונטי סבור שאין מקום לייבא אותם ביבוא אישי והחל מכניסה לתוקף של תיקון זה אכן הם יהיו דרושים בדיקה.

<איתי עצמון: מה שרציתי לשאול, מכיוון שאתם מונים כאן כמה חריגים יכול להיות שבהמשך, עם התפתחות גם של חקיקה או הסדרה בתחומים נוספים, יהיה צורך לעדכן את רשימת החריגים.

<איתי עצמון: כרגע היא כוללת מזון, רכב מנועי ומכשור רפואי.

<איתי עצמון: השאלה אם לא ראוי לקבוע איזה שהוא מנגנון שיאפשר גמישות בעניין הזה בלי צורך לעבור תיקוני חקיקה ראשית ולאשר לשר באישור ועדה כמובן לקבוע עוד חריגים, ככל שיש צורך.

רחל עזריה: אני חושבת שההערה של היועץ המשפטי היא חשובה כי אנחנו תמיד מנסים, כשאנחנו סוגרים חוקים, לוודא שאנחנו לא מייצרים מנגנונים של כל דבר הוא תיקון חקיקה עם שלוש קריאות שכמובן גם תלוי במועדי המושב והפגרה של הכנסת, תהליכים בתוך הממשלה והכול.

רחל עזריה: אני חושבת שההצעה הזו היא חשובה כדי באמת לאפשר את הגמישות הראויה.

<גלית יעקובוב: אין לי שום התנגדות, אבל אני רוצה להבהיר משהו, שיהיה ברור שכבר היום, זה שאנחנו פטרנו פה מחובת עמידה בתקן רשמי זה לא כובל ידיים של אף רגולטור אחר, הוא יכול לקחת תקינה ולשים אותה אצלו בתקינה מחייבת, הוא יכול להוסיף דרישות אצלו.

<גלית יעקובוב: זאת אומרת אנחנו - - -

רחל עזריה: אבל הוא יצטרך לעשות את שלוש הקריאות.

<גלית יעקובוב: לא בטוח.

<גלית יעקובוב: יש רגולטורים שכבר היום יש להם סמכויות כאלה והם משתמשים בזה לאו דווקא - - -

<איתי עצמון: תקנות מקורות אנרגיה למשל.

<גלית יעקובוב: כל מיני, יש כל מיני כלים של רגולטורים שקיימים גם היום.

<גלית יעקובוב: אנחנו משתדלים - - -

רחל עזריה: וזה רלוונטי לפה?

<גלית יעקובוב: אנחנו מסירים - - -

רחל עזריה: עזבו את התיאוריה.

רחל עזריה: אני מנסה להבין מבחינת הפרקטיקה, יש איזה שהוא רגולטור שיש לו אפשרות לשנות בתקנות דברים שרלוונטיים לפה?

<גלית יעקובוב: אם החלטנו שהסרנו את ה - - -

רחל עזריה: האנרגיה, בסדר.

<איתי עצמון: התשובה היא כן, מכיוון שאם מדובר על מצרך שלצורך התקנתו, הפעלתו או תחזוקתו לא נדרש על פי דין בעל מקצוע, דין, אם יש דין אחר - - -

<גלית יעקובוב: אתה אומר אם הוא משנה את הדין של התחזוקה וההפעלה, זה משנה את הרשימה באופן אוטומטי.

רחל עזריה: אז אני מעדיפה שתהיה אפשרות לעשות את השינוי גם בלי שלוש קריאות.

<איתי עצמון: מה שאני רק שואל, וזה אני מבקש את ההתייחסות של משרדי הממשלה, מדובר, אני מניח, על סמכות של שר הכלכלה והתעשייה, השאלה אם נדרשת כאן איזה שהיא היוועצות עם שר ממונה על תחום מסוים.

<איתי עצמון: למשל אם מדובר על מצרכים או מוצרים בתחום האנרגיה, האם נדרשת כאן התייעצות עם השר הממונה על התחום שמוסדר, תחום האנרגיה, תחום הבריאות?

<גלית יעקובוב: אני מניחה שכן, אבל אי אפשר יהיה לרשום פה את זה בצורה כזאת גורפת, לדעתי, כי זה יהיה איזה שהיא חובת הסכמה שלא בטוח שאנחנו תמיד יודעים - - -

<איתי עצמון: לא אמרתי הסכמה, אמרתי היוועצות.

רחל עזריה: היוועצות זה לא הסכמה.

<גלית יעקובוב: אבל גם היוועצות.

<גלית יעקובוב: יש את ההנחיות של איך עושים היוועצות, אז אני לא חייבת שחובת ההיוועצות תהיה רשומה כאן כדי שנהיה חייבים בחובת היוועצות.

רחל עזריה: אבל כן להגיע לוועדה בכנסת.

<גלית יעקובוב: בסדר, זה - - -

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אז תתקן את התיקון?

<איתי עצמון: כן, אנחנו נשנה את - - -

<טלי ארפי: אני חושבת שצריך להכניס פה את שר האוצר, כי בסופו של דבר כל הקידום של המדיניות הזאת היא מדיניות שאי אפשר לומר שהיא לא קשורה למשרד האוצר.

<טלי ארפי: כשאנחנו באים לקבוע רשימה נוספת של חריגים אני חושבת שמן הראוי ששר האוצר יהיה חלק מהקביעה הזאת.

<דן כרמלי: שר האוצר הוא אדם מכובד וראוי, אני רק לא מבין את העניין, הרי עסקינן כאן בנושאי בטיחות ובריאות ובתקינה.

רחל עזריה: רגע, תסבירו את ההיגיון.

<עידו סופר: רק להבין את בקשת הוועדה, לראות שמשרדי הממשלה מבינים את זה היטב.

<עידו סופר: האם אנחנו מדברים כאן על הסמכה של שר הכלכלה באישור הוועדה - -

<איתי עצמון: של ועדת הכלכלה.

<עידו סופר: - - או שנדבר עוד שנייה אם יש צורך בוועדה אחרת להוסיף או לגרוע מוצר מאותה רשימה בינארית של אפס או אחד?

<גלית יעקובוב: להחריג.

<איתי עצמון: כתוב ש'הוראות פסקה (2) לא יחולו על מוצר', אז נכתוב גם על מצרך אחר או סוג מצרך אחר שקבע השר באישור ועדת הכלכלה.

<גלית יעקובוב: לא מצרך פרטני.

<גלית יעקובוב: זה צריך להיות סוג.

<איתי עצמון: בוודאי, כאן מדובר על מזון או על - - -

<דן כרמלי: או נגיד צעצועים.

<דן כרמלי: מה שיש לגביהם תקינה רשמית.

רחל עזריה: הנציגות של משרד האוצר, אתם רוצים להוסיף עוד שלב?

רחל עזריה: תסבירו את ה - --

<טלי ארפי: יש פה חשש - - -

<אנואר חילף: אני רוצה להבין, אתם בעצם קובעים פה, איתי, אתה מבקש לקבוע, על אף המבחן הזה מקרים מסוימים, נניח מוצר מסוים, מוצר איקס, בוא נגיד מקרר לצורך העניין, אתה רוצה שהשר יהיה מוסמך, על אף שבמבחן הזה יצא, לא משנה, חלה עליו בדיקה או לא חלה עליו, הוא יהיה מוסמך לקבוע אחרת.

<קריאה: להחריג.

<עידו סופר: אבל זה להחריג מהפטור.

<אנואר חילף: רק להחריג מהפטור?

<אנואר חילף: כיוון אחד?

רחל עזריה: לא, לשני הכיוונים.

<עידו סופר: אני אסביר.

<קריאה: איך אפשר את הכיוון השני?

<עידו סופר: ההחרגה מהפטור משמעותה שזה מוצר שלא ניתן יהיה לייבא אותו ביבוא אישי.

<עידו סופר: בוא נבין רגע את המשמעות.

<איתי עצמון: לא, אבל אולי שם, כמו בנושא הרכב, אולי יש הסדרה אחרת שקובעת יבוא אישי.

<איתי עצמון: אם מחר תהיה הסדרה אחרת, יכול להיות שאתה תרצה להחריג כי ההסדרה שם תהיה מקלה יותר.

<איתי עצמון: זה יכול לעבוד לשני הכיוונים.

<עידו סופר: זה יכול, אבל השאלה אם אנחנו לא מעוניינים גם בהסמכה שאומרת שגם אם יש מוצר שעל פי דין נדרש להתקין, להפעיל ולהחזיק אותו, אבל גילינו שמדובר פה, אם מחר בתקן של מכונת כביסה ייכתב שדרוש בעל מקצוע זה אומר שאי אפשר לייבא אותו.

<עידו סופר: ולכן אם אנחנו נותנים שיקול דעת לכיוון אחד מן הראוי שיהיה שיקול דעת לכיוון השני.

<איתי עצמון: לא, אבל אני לא מבין משפטית.

<איתי עצמון: אם כתוב שזה לא חל על מצרך שיש לגביו איזה שהוא דין ספציפי שקובע שהפעולה חייבת להתבצע על ידי איש מקצוע אז איך אתה תחריג?

<גלית יעקובוב: אפשר לחזור אחורה?

<גלית יעקובוב: אני חוששת שזה פותח פתח גדול מדי לכל התיקון הזה.

<גלית יעקובוב: אם עכשיו, אחרי שכן העברנו את זה, בעזרת ה', את כל הקריאות הנדרשות, לחזור אחורה ולאפשר לשרים להתחיל להוסיף ולהוריד זה כאילו הופך להיות מאוד מאוד דרמטי.

<גלית יעקובוב: מכיוון שמה שאנחנו עושים פה לא כובל ידיים של אף אחד והוא יכול בחקיקה שלו או בהסדרה שלו לעשות למעשה את מה שהוא צריך כרגולטור, אני חושבת שאולי עדיף כן לוותר על הדבר הזה ולא להביא לפה את היכולת להוסיף או להוריד.

<גלית יעקובוב: שכן יהיה צריך שלוש קריאות אם רוצים להוסיף או להוריד כי יש לו אפשרות להסדיר את זה בהסדרה שלו שהיא ספציפית אליו בלי לפגוע בתהליך הזה.

<גלית יעקובוב: אני חושבת שמתעורר פה חשש לתהליך כולו עכשיו.

<איתי עצמון: הסיבה שאני הצעתי את ההצעה היא פשוט כדי לאפשר איזה שהיא גמישות מכיוון שאתם כאן מניתם תחומים מסוימים שיש לגביהם הסדרה אחרת או משכתבתם גם, למשל, מצרך שהוא מוצר לשימוש רפואי - - -

רחל עזריה: למה הגמישות מפחידה?

<איתי עצמון: המוצרים האלה, אתם חשבתם שלא צריכים לבוא בגדר התיקון הזה, נכון?

רחל עזריה: רגע, למה הגמישות מפחידה?

<גלית יעקובוב: זה מה שאני מנסה לבוא ולהגיד.

<גלית יעקובוב: האיזון שהגנו עליו עכשיו עם כל הרגולטורים שקשורים לנושא, אתם ראיתם סוג אחד, זה תחבורה, אבל יש גם מזון ויש גם הרבה אחרים, זה מין איזון כזה שאומר אוקיי, אחרי שעשינו את כל האיזונים ואמרנו שיש פטור מלא מחובת עמידה בתקן הרשמי, שאלה התנאים שלו, וכל אחד יסדיר ברגולציה שלו את מה שהוא צריך כדי להשלים את האמירה הזאת וזאת הייתה אמירה ועכשיו לבוא ולהגיד, אחרי שעשינו את כל חוק ההסדרים הזה ואחרי שהגענו לכל ההסכמות, יכול לבוא השר שלנו בהסכמה אפילו עם שר האוצר ובאישור הכנסת, להתחיל להוסיף ולהוריד כל מיני נתחים שלמים מהסיכום הזה, אפשר לקעקע את הכול.

רחל עזריה: אז מה את מציעה?

רחל עזריה: שאנחנו נקבע את זה כחוק יסוד שאי אפשר בפחות מ-61 חברי כנסת - - -

<גלית יעקובוב: לא חוק יסוד, רק חוק.

<גלית יעקובוב: את אותו חוק.

רחל עזריה: לא, אבל למה?

רחל עזריה: אני באמת שואלת למה.

רחל עזריה: העולם הוא דינמי, הוא משתנה.

רחל עזריה: את לא יודעת איזה מוצר יגיע - - -

<גלית יעקובוב: אבל אם לדוגמה משרד הבריאות עכשיו, שזה משהו שנדון פה, על השולחן של הוועדה הזאת, יבוא ויגיד עכשיו, 'אני רוצה להגיע להסכמות, להוציא לחלוטין את כל מוצרי התינוקות מהסידור הזה'?

רחל עזריה: אז הם יבואו, ידברו עם שר הכלכלה, שר הכלכלה ידבר עם שר האוצר - -

<דן כרמלי: בדיוק, יבואו לדיון בכנסת.

רחל עזריה: - - יבואו לוועדה בכנסת, אם יהיה אפשר לשכנע את כל הגורמים בשרשרת, דווקא להיפך, אנחנו עושים את זה מאוזן יחסית, רק בלי שלוש קריאות.

<עידו סופר: יו"ר הוועדה, אני אגיד דבר כזה.

<עידו סופר: יש כאן שני חששות שהועלו ונשים אותם על השולחן ומה ההצעה.

<עידו סופר: ניקח לדוגמה מוצצים, שזו סוגיה שנידונה, במידה שהרגולטור יהיה סבור שיש צורך מהותי וישכנע באמת את השרים הרלוונטיים ואת הוועדה, כן יש מקום לתת שיקול דעת.

<עידו סופר: אנחנו גם יודעים שהתפיסה שלנו באותו רגע ועכשיו היא לא בהכרח - - - יעלו דברים בעתיד שאנחנו גם לא מודעים להם.

<עידו סופר: מצד שני, היות שתקן הוא גם דין, אז בואו ניקח רגע מכונת כביסה וועדות התקינה במכון התקנים הן ועדות שהן סוברניות ולכן אפשר גם להכניס שם שמכונת כביסה דורשת התקנה, הפעלה ותחזוקה לפי דין.

<עידו סופר: מה שזה אומר, שמחר בבוקר היא עוברת מרשימה אחת לשנייה ולכן - - -

<קריאה: לא, זה צריך לעבור אישור של משרד הכלכלה.

<קריאה: זה לא סתם הוועדות.

<עידו סופר: אתה יודע, גם קודם תקן רשמי היה צריך אישור שר הכלכלה, אבל כן היו חסמים, אז אני מניח - - -

רחל עזריה: בוא נקריא את הנוסח.

<קריאה: לכן אפשר גמישות לכאן ולכאן.

רחל עזריה: זה מה שאמרנו, אין בעיה.

<איתי עצמון: אני רוצה להגיד, צריך לשים את הדברים על השולחן.

<איתי עצמון: אם מדובר על קביעה של מצרך שעל אף שנדרש לפי דין אחר התקנה בידי בעל מקצוע יחולו עליו הוראות פסקה זו, יחולו עליו הוראות הפטור, ובנוסף גם מצרך שהוראות פסקה (2) לא יחולו עליו.

<איתי עצמון: כלומר בנוסף על מזון, רכב מנועי ומכשור רפואי יהיה אפשר לקבוע עוד סוגי מצרכים.

<דן כרמלי: זה כל מה שאתה אומר, זה ברור.

<גלית יעקובוב: אנחנו לא מדברים על, זה לא מצרכים ברשימה, זה לא מצרכים ספציפיים זה סוגי מוצרים.

<איתי עצמון: זה ברור.

<איתי עצמון: אתם כתבתם, הוראות פסקה (2) לא יחולו על מצרך שאינו מזון.

<איתי עצמון: זה ברור.

רחל עזריה: לדעתי אנחנו כבר סגורים.

<רז הילמן: סליחה, לא הייתה התייחסות לנושא של הפטורים.

<רז הילמן: הפטורים לכל המוצרים, בדומה למה שעשו לתעבורה צריך לעשות פטורים דומים או מנגנון דומה, לא פטורים, מנגנון דומה - - -

רחל עזריה: לא, אדוני, אמרתי לכם שאנחנו מייצרים מנגנון שהוא לא בדיוק מה שהצענו בתעבורה.

רחל עזריה: תעבורה הוא אירוע אחר.

<רז הילמן: למה?

<רז הילמן: במה הוא אחר?

רחל עזריה: יש לו דין ספציפי.

<רז הילמן: לא, אבל מבחינה מהותית, אם את משווה כיסא בטיחות למוצץ.

רחל עזריה: מה זה מבחינה מהותית?

רחל עזריה: סליחה, אדוני, הרכב שלך יכול לפגוע ברכב של מישהו אחר, זה אירוע אחר לחלוטין, דיני התעבורה הם אחרים.

רחל עזריה: כמו שמזון זה משהו אחר, כמו שתמרוקים זה משהו אחר.

<רז הילמן: אבל במוצר לתינוקות, את לא חושבת שיכול להיפגע תינוק אם - - - ממנו כימיקלים?

רחל עזריה: לכן אני אומרת, יישבו השרים ויגדירו ביניהם ואם הם יחשבו - - -

<קריאה: מוצרים שהם רוצים להחריג.

רחל עזריה: נכון, בדיוק אני מאפשרת להם את זה, אני לא סוגרת את האפשרות, אבל אני גם לא אשב עכשיו ואתחיל להגדיר - - -

<רז הילמן: אבל - - -

רחל עזריה: שנייה, סליחה, אנחנו לא נשב בוועדה ונתחיל להגדיר - - -

<רז הילמן: אני מבין מה את אומרת.

רחל עזריה: אני שמחה שאתה מבין, אנחנו לא נשב ונתחיל לדון, באמת, זה ממש לא התפקיד שלנו, זה גם לגמרי דיון מקצועי שאני לא הייתי רוצה שאנחנו כוועדה ניכנס לדיון המקצועי של המומחים.

רחל עזריה: אין לנו את הכלים.

רחל עזריה: אתה אומר מוצץ, על פניו אני אומרת וואלה הגיוני, ואז אתה תגיד הנשכן ואני אגיד ואללה, על פניו זה הגיוני, אתה תגיד 'רגע, יש ילדים שאוהבים לאכול את השמיכה שלהם', אז על פניו זה - - - באמת, זו לא אחריות שלנו.

<רז הילמן: את צודקת במאה אחוז, אבל - - -

<יעקב וכטל: כל מה שנאמר שתקן רשמי הוא תקן שנקבע בגלל הפוטנציאל לסכנה ולכן ללכת לעשות את ההבחנות האלה זה לא נכון.

<רז הילמן: לא, מה שאני אומר, יושבת ראש הוועדה צודקת במאה אחוז, הבעיה היא שמה שעושים, כשמאפשרים את החוק הזה, קודם כל אומרים 'המוצרים האלה פטורים ועכשיו אולי מתי שהוא יבחנו אותם' וה'אולי' הזה כרגע חושף גם את הוועדה, בעצם היא לוקחת על עצמה אחריות מאוד מאוד גדולה.

<רז הילמן: ומעבר לזה, אני לא יודע אם ומתי תיעשה הבחינה הזו - - -

רחל עזריה: מה אתה אומר, שיתבעו אותי?

<איתי עצמון: הסעיף הוא צופה פני עתיד, אני אמרתי את זה בתחילת הדברים.

<איתי עצמון: הסעיף הוא צופה פני עתיד כדי לאפשר בכל זאת איזה שהיא גמישות.

<איתי עצמון: אם יתברר שיש פה - - -

<רז הילמן: אבל אומר כאן הממונה על התקינה שהוא לא רואה מקום, כי ממילא כל התקנים הם בטיחותיים אז הוא לא רואה איך הוא יכול לעשות ניהול סיכונים.

<גלית יעקובוב: כי זאת המדיניות שנקבעה כרגע - - -

<איתי עצמון: נכון.

<רז הילמן: זאת הבעיה, זה האבסורד.

רחל עזריה: אני חושבת שיש פה איזון ראוי וטוב, אני חושבת שזה נותן מענה לכל המורכבויות ונותן את האפשרות.

<איתי עצמון: אז אני אקריא את התוספת, כמובן שהיא צפויה לשינויי נוסח.

<איתי עצמון: 'השר, שר הכלכלה והתעשייה', אני מבין שהכוונה שזה יהיה 'בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת רשאי לקבוע: (1) מצרך שעל אף שנדרש לפי דין התקנה, הפעלה או תחזוקה בידי בעל מקצוע, יחולו עליו הוראות פסקה (2)', אותו הסדר שעכשיו הוקרא 'והוא יהיה רשאי לקבוע באותה דרך גם מצרך שהוראות פסקה (2) לא יחולו עליו'.

<איתי עצמון: כלומר סוגי מוצרים אחרים, נוסף על מזון ורכב מנועי או מכשור רפואי, יהיה ניתן להוסיף לרשימת החריגים הזו סוגי מוצרים נוספים.

<גלית יעקובוב: רק שבנוסח זה יהיה סוגי מצרכים ולא מצרך.

<איתי עצמון: כן.

<איתי עצמון: אנחנו נתייעץ עם הממונה על הניסוח.

<דן כרמלי: מצרך או מוצר.

<קריאה: מצרך או סוגי מצרכים, שיהיה הסמכה גם וגם.

<גלית יעקובוב: בחוק התקנים משתמשים במונח מצרך.

<דן כרמלי: מצרך או מוצר.

<גלית יעקובוב: העיקר מבחינתי שזה יהיה סוגים.

<איתי עצמון: צריך להצביע על סעיף 6, עם התיקון.

רחל עזריה: מי בעד סעיף 6 עם התיקון?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: אין, מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: בעד – רוב

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף 6 בתוספת התיקון – אושר.

רחל עזריה: בבקשה.

<טלי ארפי: תיקון חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב – תחילה.

<טלי ארפי: 7.

<טלי ארפי: תחילתו של סעיף 112 לחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, כנוסחו בסעיף 5 לחוק זה, ביום י"ח בסיון התשע"ח (1 ביוני 2018).

<איתי עצמון: ועד למועד הזה תהיה ההסדרה של משרד התחבורה לעניין מוצרי התעבורה, ההסדרה הזאת תושלם?

<דוד טמיר: בעזרת משרד האוצר ומשרד הכלכלה אנחנו מקווים שכן.

<עידו סופר: אנחנו מדברים על הצו מתוקף - - -

<איתי עצמון: כן, מכיוון שכפי שאמרתי בדיון הראשון, כרגע כל ההסדר הזה לעניין יבוא מוצרי תעבורה בעצם לא תוקף כי אין את רשימת מוצרי התעבורה.

<דוד טמיר: ההסדרה נמצאת בשלבי נוסח סופיים ואם יסייעו לנו, בהסכמת משרד האוצר ושר הכלכלה, זה יושלם במועד.

רחל עזריה: אני חייבת לומר.

רחל עזריה: אנחנו ידענו לעבוד פה בצורה מאוד אינטנסיבית וגם הוכחתם יכולת, אני לא חושבת שאנחנו יכולים לחכות את פרק הזמן הזה.

<דוד טמיר: אני לא הבנתי, למה אנחנו מחכים?

רחל עזריה: לא, מתי הדברים יסתיימו?

<דוד טמיר: מדובר בתהליכים, התהליך של הצו והתקנות שלנו, הוא כבר שמונה חודשים בעבודה, אנחנו בקצה שלהם ואנחנו עכשיו, מה שנותר בינינו לבין פרסום התקנות האלה זה בעצם היוועצות עם משרד הכלכלה ומשרד האוצר ואנחנו נשלים אותם עד יוני.

<עידו סופר: יו"ר הוועדה, אם אפשר להציע, אתם למעשה כוועדה קובעים פה הסדר שהוא אכן תלוי בחקיקת משנה.

<עידו סופר: אני מציע שניתן כבר לקבוע ישיבת מעקב בראשותך, לראות שאכן הדבר הזה מתבצע לפי הזמנים ובמידת הצורך להתערב כוועדה.

רחל עזריה: כן, אני פשוט אומר, אני פה יושבת מהבוקר בדיונים אינסופיים כדי להשלים את כל מה שאנחנו צריכים בערך בשבועיים ואני אומרת שאם הכנסת, אחרי כל מה שאומרים עלינו, אנחנו יודעים לעבוד בקצב כל כך אינטנסיבי, אז אפשר לתת כתף ולהתאמץ ולהסדיר.

רחל עזריה: אל תענה, זה בסדר, אבל כאילו בחיאת, לא יכול להיות שכל דבר לוקח כמעט שנה.

רחל עזריה: גם הוכחתם פה שאתם יודעים, מי חשב שתצליחו להגיע להסכמות?

רחל עזריה: אני אפילו אסתכל על זה, אין פה, חוץ מהאותיות פחות או יותר, אין שום דבר ממה שנכנס וממה שיצא, זאת אומרת באמת עשינו פה עבודה מאוד אינטנסיבית.

<עידו סופר: משרד התחבורה נדרש לקבוע צו כדי שההסדר הזה ייכנס לתוקף.

<עידו סופר: אין גם לוועדה יותר מדי מה לעשות מלבד לבוא ולקבל איזה שהיא התחייבות שיעשו את זה בהקדם האפשרי.

<עידו סופר: משרד הכלכלה ומשרד האוצר, היות שנדרשת הסכמת השר, אנחנו כמובן נאמר גם לפרוטוקול שנעשה כל מאמץ שהדבר הזה יקרה בזמן.

רחל עזריה: בסדר, אני גם אדבר עם חבר הכנסת איתן כבל, שהוא יושב ראש ועדת הכלכלה, כי אני מבינה שזה חוק - - -

<איתי עצמון: החוק הזה הוא חוק של ועדת הכלכלה.

<עידו סופר: גם, נכון.

<איתי עצמון: לא, כוונת יושבת ראש הוועדה הייתה לקיים דיון מעקב.

<איתי עצמון: הצו הזה אינו טעון אישור ועדה מוועדות הכנסת, העבודה היא שלכם.

רחל עזריה: בסדר, אז אני אדבר עם חבר הכנסת איתן כבל ונראה איך אנחנו - - -

<איתי עצמון: סעיף 7.

רחל עזריה: כן, סעיף 7.

רחל עזריה: כנוסח שהוקרא, מי בעד?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: אין?

רחל עזריה: מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: בעד – רוב

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף 7 כנוסח שהוקרא – אושר.

<איתי עצמון: הסעיף אושר.

<טלי ארפי: תיקון חוק התקנים – תחילה ופרסום ראשון של הרשימה.

<טלי ארפי: 8.

<איתי עצמון: לא צריך פרסום ראשון של הרשימה, זה רק תחילה.

<טלי ארפי: תחילתם של סעיפים 1 ו-9 לחוק התקנים, כנוסחם בסעיף 6 לחוק זה, ביום י"ח בתמוז התשע"ח (1 ביולי 2018); שר הכלכלה והתעשייה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לדחות את מועד התחילה האמור, בצו, בתקופה אחת שלא תעלה על ארבעה חודשים.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: כן, שם מלא פרוטוקול.

<דור דאודיאן: דור דאודיאן, התאחדות המלאכה והתעשייה.

<דור דאודיאן: יש לי שאלות לגבי ההקראה הזו.

רחל עזריה: כללי או לסעיף הזה?

<דור דאודיאן: בכללי.

<איתי עצמון: הסעיפים האחרים אושרו, הסעיף שהוקרא עכשיו עומד לדיון, זה סעיף התחילה של התיקון לחוק התקנים.

<דור דאודיאן: לא, פשוט חיכיתי לראות אם יש את זה בנוסח, לא שמעתי.

<דור דאודיאן: האם יש איזה שהוא מנגנון שאפשר לבדוק שהיבוא האישי הזה לא זולג ליבוא מסחרי?

רחל עזריה: אתם רוצים להתייחס?

רחל עזריה: בבקשה.

<עידו סופר: אני אתייחס למה שקבענו כאן בחוק עצמו.

<עידו סופר: נדרש גם לעשות הפרדה, אני גם אגיד את זה על מנת שגם הוועדה תכיר.

<עידו סופר: באופן עקרוני כל הכמויות המותרות ליבוא אישי, הכמויות נקבעות בצו מכוח פקודת היבוא והיצוא ולא בחקיקה ראשית, מלבד התיקון שעשינו פה בתעבורה ולכן לעניין תעבורה ספציפית, אם תראה, יש סעיף הסמכה לשר התחבורה שהוא יכול לקבוע סוגי מקרים ונסיבות שבהתקיימם, גם אם זה יהיה אותה כמות יראו בזה כמוצרים שאינם מיובאים לשימוש אישי או משפחתי.

<עידו סופר: זה גם הבהרה שהמכס ביקש שתיכנס וזה יאפשר להם לעשות איזה שהוא ניהול סיכונים שגם אם הכמויות האלה נכנסות, אבל יש איזה שהוא דפוס חוזר של אדם שמביא כמויות שהן משמעותיות, הם יוכלו לעצור אותו.

<עידו סופר: זה אחת.

<דור דאודיאן: זה רק בתעבורה?

<עידו סופר: זה בתעבורה.

<עידו סופר: החלטת הממשלה קובעת גם מנגנונים נוספים, בין היתר, זה משהו שגם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ביקש, יש סמכות לקבוע שתהיה הצהרה, שאותו אדם יצטרך למלא הצהרה בעת קבלת המוצר שהוא מתחייב שלא מדובר במוצר שיובא על מנת שתהיה מכירה.

<איתי עצמון: לפי אותו צו שיותקן.

<עידו סופר: לפי אותו צו יבוא אישי שיותקן עד הראשון ביולי, נכון.

<עידו סופר: מעבר לכך המכס גם מבצע בקרה ויבצע בקרה נוספת וגם יש הסמכה לקבוע כללים נוספים של הרגולטורים יחד עם המכס על מנת לעלות על אותם דפוסים חוזרים ככל שיהיו וכמובן שהמטרה היא למנוע שיבוא אישי יהיה - - -

<דור דאודיאן: שיהיה פיקוח על ה - - -

<עידו סופר: התשובה הקצרה היא כן, התשובה הארוכה זה מה שאמרתי בעשר הדקות האחרונות.

<דוד טמיר: אני מבקש רק להוסיף ולהעיר שלפי סעיף 112 לחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב 'לא ייבא אדם מוצר תעבורה לפי סעיף זה למטרת מכירתו לאחר.

<דוד טמיר: זאת אומרת לפי החוק שלנו אדם שעושה שימוש בסעיף 112 ליבוא אישי למטרת מכירתו של המוצר לאחרים זו עבירה.

<דן כרמלי: בדיוק, גם הצהרה בטח תהיה עבירה.

<דוד טמיר: בדיוק.

רחל עזריה: מה מצב הצו?

<עידו סופר: החלטת הממשלה קבעה שהצו יותקן עד ה-1 ביולי, מעבר לכך הלשכה המשפטית של משרד הכלכלה היא זו שמובילה את ה - - -

רחל עזריה: מה אתם אומרים, זה יקרה?

<אנואר חילף: נבהיר קודם כל, יש חובות על המשרדים, כל משרד עד סוף אפריל חייב להעביר רשימה מסודרת, מפורטת לפי פרטי מכס ואחר כך תתחיל העבודה על הצו.

<אנואר חילף: העבודה היא לא רק משפטית.

<אנואר חילף: אנחנו התחלנו, הרשימות, הטיוטות כבר התחילו, יש טיוטות ש - - -

רחל עזריה: אז אתה אומר עד?

<אנואר חילף: משרד הכלכלה יעביר טיוטות כאלה למשרדים, המשרדים כרגולטורים, כל רגולטור צריך לראות שאלה המוצרים, 'זה מה שאנחנו רוצים לפקח, זה מה שאנחנו לא רוצים לפקח', לפי החלטות הממשלה וחוקים ואז אנחנו - - -

רחל עזריה: אז זה ריאלי עד 1 ביולי?

<אנואר חילף: אם כל המשרדים יעבירו עד סוף אפריל, מבחינתנו גם אם יהיה חלק אנחנו נתקדם, העבודה אצלנו היא - - -

<איתי עצמון: בתוך התהליך הזה גם לקחתם בחשבון את הפרסום לעיון הציבור, להערות הציבור, של הצו?

<איתי עצמון: טיוטת הצו?

<דן כרמלי: שאלה מצוינת.

רחל עזריה: רוצים להביא אותם לפה?

רחל עזריה: אנחנו תוך 24 שעות סוגרים הכול.

<דן כרמלי: אנחנו נשמח לבוא לפה.

<איתי עצמון: כי בעצם כל ההסדר הזה, ואני אמרתי את זה בישיבה הראשונה, רובו מותנה באותה הסדרה, בצו, לפי פקודת היבוא והיצוא ויושבת ראש הוועדה מבקשת לוודא שאכן כל ההסדרה הזאת תיכנס לתוקף.

<דן כרמלי: ואני רוצה גם להזכיר שיש לנו הערה לעניין הכמויות שם, כי הכמויות שם הן בלתי סבירות בעליל.

<דן כרמלי: לטעמנו לפחות.

<אנואר חילף: אז אני אגיד ככה, לפי קצב העבודה עכשיו אנחנו לא מזהים התנהלות חריגה מצד משרדי הממשלה שזה לא יקרה.

<אנואר חילף: יכול להיות שמשרדים עד סוף אפריל לא יעבירו רשימות ואז נהיה בבעיה.

<תהילה ורון: לא, אנחנו לא נהיה בבעיה, אני רק חייבת לחדד, אנחנו לא נהיה בבעיה כי בעצם ברירת המחדל הולכת להיות שבעצם הכול מותר חוץ ממה שהמשרדים יבואו ויגידו 'על זה אני רוצה לפקח'.

רחל עזריה: אז גם בלי הצו ב-1 ביולי?

<תהילה ורון: אנחנו צריכים להתקין צו מסגרת ולהגיד בו שהכול מותר - - -

רחל עזריה: מה הדיפולט?

רחל עזריה: מה קורה עם אין צו?

<תהילה ורון: אז המצב נשאר כמו היום.

רחל עזריה: לא, אז לא שיניתם את הדיפולט.

<תהילה ורון: רגע, אני אולי אבהיר.

<איתי עצמון: אני מניח שאם לא יהיה צו אתם תבקשו דחייה בתחילתו של החוק.

<תהילה ורון: לא, רק תנו לי לדבר, אני מבטיחה שאני אסביר.

<תהילה ורון: אנחנו בכל מקרה עד ה-1 ביולי משהו יפורסם.

<תהילה ורון: מבחינתנו, גם אם אנחנו מפרסמים סעיף אחד בצו ואומרים 'הכול מותר', מייצרים דיפולט שאומר שהכול מותר חוץ ממה שאסור - - -

רחל עזריה: אז רק בצו תעשו את הדיפולט.

<תהילה ורון: אז יהיה את זה.

<תהילה ורון: ואז בעצם זה התמריץ של המשרדים לבוא ולהגיד על מה הם רוצים לפקח.

רחל עזריה: להזדרז.

רחל עזריה: אז אני אעזור לכם ואנחנו בשבוע הראשון של המושב נעשה ישיבת מעקב, זה יוצא תחילת מאי, נעשה ישיבת מעקב על מה קורה - - -

<דן כרמלי: גברתי, האם אפשר לבקש שבמסגרת הישיבה הזו גם יובא לדיון הנושא של הגדרת כמות סבירה?

<דן כרמלי: שוב אני אומר - - -

רחל עזריה: בסדר, נראה מה יהיה בצו ונהיה חכמים יותר.

<איתי עצמון: אבל ישיבת המעקב, אני כן רוצה להזכיר, זה כדי לעקוב אחרי סטטוס ההתקדמות בכתיבת הצו.

רחל עזריה: נראה, נהיה חכמים יותר.

<אנואר חילף: יש את הנושא של ההסברה.

<דן כרמלי: דבר אחד שלא קיבל ביטוי שגברתי ביקשה בשני הדיונים הקודמים.

רחל עזריה: נכון, בבקשה, עידו סופר.

<עידו סופר: כפי שיו"ר הוועדה ביקשה והסבירה שהנושא הזה הוא בהחלט משמעותי, משרד הכלכלה ומשרד האוצר, לבקשת הוועדה, יבצעו במהלך שנת 2018 תהליך של יידוע הציבור בכלי התקשורת השונים.

<עידו סופר: זה אחת.

<עידו סופר: דבר שני, כפי שהממונה על התקינה ציין, יש חשיבה כוללת של הגופים הרלוונטיים ב-OECD כיצד אפשר להתמודד עם זה ומעבר להסברה שתתרחש השנה ככל שיהיו מסקנות אז אנחנו כמובן נפעל ליישמן.

<עידו סופר: הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה במהלך 2018 יעלה אתר שירכז את כל המידע, שיהיה ככל הניתן בקוד פתוח וגם אפליקטורים יוכלו להתלבש עליו ולהנגיש את המידע לציבור.

<עידו סופר: ככל שיש רעיונות נוספים אנחנו בהחלט נשמח לשמוע.

רחל עזריה: אם הייתי יכולה לעשות את זה בחקיקה הייתי עושה שיהיו באנרים באתרים, כאילו שתיקנו באנרים באתרים שכולם מזמינים מהם.

<עידו סופר: יכול להיות שאיגוד לשכות המסחר יכול לעשות את זה.

<דן כרמלי: באתר שלנו אני מבטיח לך שתקבל באנר.

רחל עזריה: אתם יכולים לעשות באנרים בכל האתרים שכולם מזמינים, תעשו באנרים.

רחל עזריה: אני חשבתי שאם אני עושה את זה בחקיקה בעוד שלוש שנים יגידו 'מה זה באנרים?'.

<קריאה: תני לאיתי להגדיר מה זה באנר בחוק.

רחל עזריה: בדיוק להגדיר מה זה באנר, יותר מדי מסובך, אבל בעיניי זה - - - אתם יודעים מה?

רחל עזריה: כשאנחנו עושים את הדיון על הצו אז תעדכנו אותנו מה קורה עם הבאנרים.

<רז הילמן: הצעה קונקרטית קטנה אחת, שיפרסמו באופן שוטף ממצאים של מקרים של היפגעויות או כשמגלים מוצרים מסוכנים שהגיעו לארץ, שיפרסמו את זה בצורה שוטפת.

<קריאה: רק בחודש האחרון פרסמנו כמה.

<רז הילמן: ביבוא אישי.

רחל עזריה: אנחנו צריכים להתקדם להצבעה.

<גרישה דייטש: אני לא בדיוק קלטתי איפה בדיוק יוזכר כאן העניין של 'השר לאחר התייעצות', נאמר שתהיה התייעצות עם גופים צרכניים, תעשייתיים.

<איתי עצמון: התייעצות באיזה הקשר?

<גרישה דייטש: כוונתי קודם כל לסעיף 6(2)(ב), 'השר יפרסם' - - -

<איתי עצמון: הפרסום, כפי שאמרתי, הוא רק דקלרטיבי, הוא לא פרסום קונסטיטוטיבי שקובע את המהות, המהות קבועה כבר בחוק.

<איתי עצמון: לכן שאלתי האם מדובר על מה שנקרא אפס או אחד, כלומר האם מדובר על מקרים מאוד מאוד ברורים שהחוק חל עליהם והפרסום רק נועד ליידע את הציבור למעשה.

<איתי עצמון: לא מדובר כאן על קביעה קונסטיטוטיבית.

<גרישה דייטש: אבל להערכתי, אם כבר, ישנם תקנים לא מעטים שהמהות שלהם מהות דואלית, לא בדיוק מוצרים כאלה, לא בדיוק כאלה.

<גרישה דייטש: אני חשבתי שאני יושב פה, אפילו על מוצר שקל להבין לכולם, נגיד תקן 840, סרט הדבקה מבודד חשמלי, מה שנקרא בחנויות איזולירבנד, שהוא אמור להגן מהתחשמלות, אמור להשתמש בו חשמלאי.

<איתי עצמון: אמור או חייב?

<איתי עצמון: זאת השאלה.

<גרישה דייטש: זאת נקודה מאוד יפה.

<גרישה דייטש: סתם לקחתי דוגמה.

<איתי עצמון: אנחנו מדברים על מקרים שבהם יש חובה של התקנה של בעל מקצוע.

רחל עזריה: סליחה, אדוני, בדיוק - - -

<גרישה דייטש: רגע, גברתי היושבת ראש, עוד דוגמה אחת, רק להבנה.

<גרישה דייטש: עוד, אני לא זוכר מה מספר התקן, אבל תקן שמדבר על מכלי לחץ לספריי, יש שם ספריי לשימוש מקצועי ויש ספריי שלג, למשל.

<גרישה דייטש: זאת אומרת יש פה מקום להתייעצות, אני לא רואה פה פסול.

<יעקב וכטל: מה שמוגדר על פי דין, זה הכול.

<גרישה דייטש: מה זה מוגדר על פי דין?

<יעקב וכטל: על פי דין זה על פי חוק או על פי תקן.

<איתי עצמון: על פי תקנה או על פי חוק.

רחל עזריה: אנחנו מצביעים על סעיף 8.

רחל עזריה: מי בעד הסעיף?

רחל עזריה: ירים את ידו, מי נגד?

רחל עזריה: אין, מי נמנע?

רחל עזריה: אין.

רחל עזריה: בעד – רוב

רחל עזריה: נמנעים – אין סעיף 8 – אושר.

רחל עזריה: הפרק אושר לקריאה שנייה ושלישית.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו נצביע על כל החוק?

רחל עזריה: לא צריך?

<איתי עצמון: לא צריך.

רחל עזריה: תודה רבה, אנחנו מסכמים.

רחל עזריה: אתם צריכים לפתור את ענייני הפרסום, אנחנו נעשה ישיבת מעקב.

רחל עזריה: אני חושבת שהגענו לאיזה שהוא איזון שמאפשר מצד אחד, אם אנחנו מגלים שיש איזה שהיא בעיה אז אפשר לטפל בה בלי להתחיל מהלך של שלוש קריאות.

רחל עזריה: בנושא של התעבורה, אני חושבת שממש יצרנו פתרון ואני מודה לכולם על המאמץ המשותף.

<עידו סופר: יושבת ראש הוועדה, רק לומר לך ולחברי הוועדה ולצוות המקצועי, תודה רבה על ההירתמות ולוחות הזמנים הקצרים, מעריכים את זה מאוד.

<עידו סופר: תודה.

רחל עזריה: בשמחה.

רחל עזריה: יישר כוח, כל הכבוד.