ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 162, 2018-02-26 10:00

אורי מקלב: אני שמח ומתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: היום יום שני, י"א באדר, התשע"ח, ה-26.2.2018.

אורי מקלב: על סדר היום, דיון מהיר של חבר הכנסת איתן ברושי, נמצא פה חבר הכנסת עפר שלח, חבר הכנסת אחמד טיבי, זו יוזמה של חבר הכנסת איתן ברושי והשניים האחרים, אני מבין שהם הצטרפו אליך.

אורי מקלב: על סדר יומנו קיצוץ של 22% בתקציב 2019 של מכון וולקני.

אורי מקלב: רק אוסיף ואומר או אתחיל ואומר שלפעמים כשנשיאות הכנסת מאשרת הצעה לדיון מהיר צריך לפעמים להבין גם מה המהות ומדוע הוא צריך להיות מהיר.

אורי מקלב: במקרה שלנו הדברים צועקים ומדברים בעד עצמם.

אורי מקלב: מה זה מהיר?

אורי מקלב: אנחנו נמצאים על ציר של אישור תקציב של 2019 ממש בימים אלה וכמובן שקיצוץ בסדר גודל של 22%, זה צועק בעצמו.

אורי מקלב: זה היה נשמע לי לא כל כך, אולי יש טעות, כשקראתי ואחרי זה גם שמעתי את ההצעה שלך ולכן אם לא שאני הייתי כבר תפוס בהצעה לדיון מהיר אחר אני הייתי בעצמי מצטרף להצעה הזו.

אורי מקלב: כמובן שאין יותר מתאים ואין יותר דחוף לדון בזה עכשיו על ציר הזמן של דיוני תקציב כשאנחנו מדברים על קיצוץ דרמטי ומהותי כל כך שאני לא חושב שיש איזה עוד סדר גודל באיזה שהוא קיצוץ בסדרי גודל כאלה.

אורי מקלב: אני גם קיבלתי הבוקר, הייתה לי שיחה קצרה, אבל גם מכתב מהמנכ"ל, אני מבין שהנציג או נציגה של השר ושל המנכ"ל, נמצאת פה.

אורי מקלב: את באיזה תפקיד?

<סיון ינקוביץ: מנהלת אגף התקציבים במשרד החקלאות.

אורי מקלב: קיבלנו מכתב בעניין הזה, שלא הצלחתי להשתכנע, אבל שמסביר את הנושא.

אורי מקלב: אנחנו כמובן, ראשית, גם לפי התקנון וגם לפי הנוהל ניתן לחבר הכנסת איתן ברושי להציג את הנושא ולאחר מכן לחבר הכנסת עפר שלח.

אורי מקלב: בבקשה, אדוני.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת וחבריי החוקרים.

איתן ברושי: אני רק לא מבין מה בדיוק עושה פה הנציגה, מדובר פה על מדיניות ולא על משרד האוצר, אלא קודם כל משרד החקלאות ששייך למפלגה שטוענת שהיא השתלטה על הממשלה והיא יכולה גם לשנות את ההחלטות שלה.

איתן ברושי: אז מדוע להסתפק בנציגה של משרד האוצר?

אורי מקלב: לא, לא, היא ממשרד החקלאות.

איתן ברושי: היא של משרד האוצר.

<סיון ינקוביץ: אני נציגת משרד החקלאות, עובדת משרד החקלאות.

איתן ברושי: אבל יש פה נציגת משרד האוצר גם, לא?

<סיון ינקוביץ: נכון, יושבת לידי נציגת משרד האוצר.

איתן ברושי: ואין פה נציג בכיר של משרד החקלאות.

אורי מקלב: זה נושא בפני עצמו.

איתן ברושי: אדוני, זה הנושא העיקרי.

איתן ברושי: זו התחמקות מהדיון ולשלוח דרג זוטר, אחר כך שואלים למה אנחנו תוקפים את הדרג הזוטר.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, מזמן לא עמדנו בפני מציאות כל כך מדאיגה, שמתוך משרד החקלאות יוצאת הגזרה על מה שאנחנו מגדירים וגם הם כדבר המרכזי שהוא המחקר והפיתוח.

איתן ברושי: בחוברת שפורסמה, 'משרד החקלאות ופיתוח הכפר, תכנית העבודה לשנת 2018', דווקא המנכ"ל כותב בדבריו, ואני מקריא 'התאמת המחקר החקלאי לאתגרי החקלאות העתידיים, יחד עם מכון וולקני המשרד משקיע סכום של יותר ממיליארד ₪ מדי שנה במו"פ החקלאי מתוך מטרה להתמודד עם אתגרי החקלאות העתידיים.

איתן ברושי: אנו נמצאים בסופו של תהליך אשר יהפוך את המחקר החקלאי ליישומי יותר, יעזור בשיפור התוצרת החקלאית, בהארכת חיי המדף' וכו', אני לא רוצה להאריך יותר.

איתן ברושי: זאת אומרת משרד החקלאות, בצדק, מגדיר את המחקר ואת מכון וולקני כיעד מרכזי וביד השנייה, יכול להיות מתוך שיקולים לא ענייניים, הוא מודיע בצורה שאיננה משתמעת לשתי פנים שבעצם הוא לא מחשיב גם את מה שהוא אומר וגם את מה שאנחנו אומרים ומה שהחוקרים אומרים והוא מקטין את התקציב בסדר גודל שאיננו מוצדק, לא ראוי ואיננו בפרופורציה לשום דבר אחר.

איתן ברושי: מי שמתנהג ככה עם המחקר אומר מה דעתו.

איתן ברושי: ואני, לצערי, אומר את זה, מעולם לא היה משרד כל כך חלש, מעולם לא היה משרד שלא עונה על היעדים ועל הציפיות והוא מקבל תכתיבים לא פעם בנושאים של יבוא ובנושאים אחרים מהאוצר.

איתן ברושי: וכאן הוא שותף למזימה של פגיעה אנושה במחקר החקלאי מתוך שיקולים שאינם מתקבלים על הדעת ולא מובנים.

איתן ברושי: אני חושב שהגיע הזמן לומר למשרד החקלאות, אני יכול להגיד יותר מזה ואני אומר את זה פה, למרות שהדרג הפוליטי לא נמצא פה, אם יכולנו היינו מגישים אי אמון במשרד החקלאות.

איתן ברושי: כשהאופוזיציה, עפר הוא יושב ראש מפלגת 'יש עתיד', מגישה אי אמון היא מגישה אי אמון בראש הממשלה ובממשלה, אין לנו אמון בממשלה הזאת, אבל לפי דעתי היינו יכולים, ויעיד גם חברי מקלב, הוא לא חייב להגיב, שאם היה צריך להצביע אי אמון על משרד החקלאות יש רוב בבית הזה כדי לפרק את העסק הזה ולהחליף את השר ואת המשרד משום שהם מתנהגים בצורה שאיננה שקולה ולא נכונה.

איתן ברושי: גם חברים - - -

דב חנין: היא שקולה ונכונה, רק שמעניינים אותם דברים אחרים.

אורי מקלב: למה הלכת לצד ימין של השולחן?

דב חנין: פעם אחת רציתי להיות בימין.

איתן ברושי: חברי הכנסת, אל תיבהלו, אנחנו יכולים לדבר על הכול.

איתן ברושי: אני בא עכשיו מוועדת הכספים שאני חבר בה, אדוני היושב ראש, ואני ביקשתי לשאול שאלה בראשית הדיון, לצערי יצאתי בגלל שהדיון הזה מתקיים כרגע וככה זה קורה פה, וישב שם שאול מרידור, ראש אגף התקציבים בישיבה, זה היה דיון על הגירעון, ביקשתי ואמרתי לגפני, יושב ראש הוועדה גפני ומי שישב שם, שבימים האחרונים התפרסמו נתונים שעלות פינוי הבתים בנתיב האבות היא 50 מיליון ומעלה ושאלתי מי החליט על זה ומה המקור התקציבי.

איתן ברושי: התשובה הייתה במקום, אתמול בישיבת הממשלה הוחלט על קיצוץ רוחבי נוסף לקיצוצים שהיו מתקציב 18' כדי לממן פינוי ופיצוי לבתים לא חוקיים.

איתן ברושי: אז תבינו מה שהממשלה עושה במי שמעודד את הבנייה הלא חוקית.

איתן ברושי: היא מקצצת במכון וולקני, היא פוגעת בסיכוי של החקלאות להתמודד עם האתגרים, אותה חקלאות המתקדמת בעולם, שראש הממשלה, בצדק, מתגאה בה והיא הפכה להיות גם נכס פוליטי ונכס ביטחוני של מדינת ישראל והנה אותה ממשלה אתמול עושה קיצוץ רוחבי, כלומר היא קיצצה עוד סכום והקיצוץ הזה חל גם עליהם, גם על משרד החקלאות, גם על הבריאות והרווחה, והוסיפה לקיצוץ הרוחבי, שגם ככה הוא דבר בעייתי, עוד 50 מיליון שקל כדי לפנות בתים שמראש לא היו צריכים להיות מוקמים ועכשיו בטח יקימו אותם עוד פעם במקום לא חוקי.

איתן ברושי: ולכן אין מנוס מלהביע את הביקורת הזאת ולעמוד על כך, אדוני היושב ראש, שאנחנו נחזיר את הכסף הזה למחקר החקלאי ולמכון וולקני.

איתן ברושי: אם לא תהיה התייצבות של תקציב ראוי אנחנו שומטים את הבסיס וכורתים את הענף, ובמקרה זה אפשר לומר תרתי משמע, שעליו נשענת החקלאות רבת החשיבות בישראל.

איתן ברושי: תודה רבה.

אורי מקלב: תודה רבה, חבר הכנסת איתן ברושי.

אורי מקלב: חבר הכנסת עפר שלח ולאחר מכן חבר הכנסת דב חנין.

עפר שלח: תודה, אדוני היושב ראש.

עפר שלח: אני אקצר, אני בא מדיון בוועדת חוץ וביטחון ואני צריך לחזור אליו, אבל באתי לפה וגם הצטרפתי לאיתן בבקשה של הדיון הזה מפני שאנחנו מדברים פה באמת על עניין לאומי מהמעלה הראשונה.

עפר שלח: אני בדרך כלל משתדל להתנסח בזהירות, אני חושב שבמקרה הזה, איתן, אתה זה שהתנסחת פה בזהירות.

עפר שלח: אין פה משרד חלש, יש פה כוונת מכוון.

עפר שלח: אני עוסק בנושא הזה כבר זמן, ביקרתי במכון וולקני כמה פעמים בשנה-שנתיים האחרונות, יש פה כוונת מכוון, לחסל את מכון וולקני ולא לקחת, כפי שמשתמע נגיד מתכנית הצפון, שאנחנו בעדה ואנחנו כועסים כשדברים מסוימים בה לא ממומשים, לקחת נגיד את מכון מיגל ולחזק אותו, אלא באמתלה בין השאר של זה ובאמתלה של קיצוצים תקציביים לקחת מפעל שהוא מפעל ציוני מופלא ושהוא הייטק לא פחות ממתחמי ההייטק בהרצליה וברמת החייל, אני מכיר הערכות שאומרות שבמכון וולקני יושב הון רעיוני אולי במיליארד שקל, לקחת אותו ולחסל אותו מטעמים שאני לא יודע להסביר אותם.

עפר שלח: אני לא רוצה להעלות ספקולציה למה הם קיימים, אבל אנחנו לא צריכים אפילו להסביר אותם, שקיצוץ כזה של 22% מתקציב המכון ניצב בפנינו.

עפר שלח: המכתב של המנכ"ל, שקיבלתי גם עותק שלו, הוא בערך פחות ממעליב.

עפר שלח: יש פה כוונת מכוון, לקחת את הדבר הזה ופשוט להרוס אותו מטעמים שאף אחד לא מסביר אותם, אבל ממדיניות מאוד ברורה, לא מחולשה ולא משום דבר אחר.

עפר שלח: לקחת אותו, לדכא את האנשים שחוקרים בתוכו, לדכא את האפשרות שלו להתפתח, לדכא את האפשרות שלו להפוך למרכז של החקלאות בישראל בכלל, להפוך לא רק לענף שאיתן או אני או מישהו אחר בא להגן עליו כי זה ערך ציוני וזה שמירת אדמות הלאום וכל הדברים הנכונים שאנחנו יודעים להגיד עליו, אלא מזה שהוא יכול להיות וצריך להיות מקור של צמיחה במדינת ישראל, שהוא יכול להיות מקור של יצוא במיליארדים במדינת ישראל, הרבה יותר ממה שהוא היום, והבסיס של כל זה הוא מכון וולקני, זה המחקר והפיתוח שנעשים שם ואחר כך יוצאים אל החקלאים בכל רחבי הארץ ומשם אל כל רחבי העולם.

עפר שלח: זאת אומרת שהפגיעה הזו היא פגיעה ערכית והיא פגיעה כלכלית, מפני שהמשמעות של זה היא במכפלות לחקלאות הישראלית וליצוא הישראלי וכל זה בלי להסביר, בלי להסביר מדיניות.

עפר שלח: ואני מצטרף לאמירה של איתן שזה דבר חמור שמופיעה פה נציגה שעוסקת בתקציבים.

עפר שלח: זה לא תקציבים, זה מדיניות.

עפר שלח: לקצץ 22% במכון וולקני זה מדיניות ואת המדיניות הזו צריך לבוא השר וצריך לבוא המנכ"ל ולהסביר לנו.

עפר שלח: אני לא יודע, היושב ראש, מה היכולת של הוועדה הזו להזיז את הדברים האלה, יכול להיות שמפה יכולות לצאת רק אמירות, אז נגיד אותן ואחר כך אולי גם צריך לעשות על זה מלחמה בוועדת הכספים.

עפר שלח: זה דבר שהוא יהיה בכייה לדורות לכלכלה הישראלית ולחקלאות הישראלית.

עפר שלח: תודה רבה.

אורי מקלב: במסגרת ניהול דיון מהיר, בסופו של דבר אנחנו מגישים את המסקנות, מניחים את זה גם במליאה ובהתאם למסקנות ולהחלטות אנחנו כן יכולים לבקש מהמנכ"ל או מהשר להגיע, לרדת מהמסקנות שלו בעניין הזה לפי התשובות שנקבל, מה אנחנו רוצים לוודא, לברר.

אורי מקלב: כפי שיש לכנסת, כלומר לכל הוועדות, את היכולות ואת הכלים שיש לוועדות וחברי כנסת לדון בדברים שאנחנו חושבים, איך שאנחנו חושבים שהם צריכים להתנהל וצריכים להיאמר.

אורי מקלב: אמנם הם הודיעו שהם לא יגיעו, המנכ"ל והשר, וזו באמת אמירה, לפני הכול זאת אמירה.

אורי מקלב: בדיונים חשובים אנחנו מצפים שגם מנכ"ל יגיע, בלי לפגוע בערך ובתפקיד של עובדים אחרים.

אורי מקלב: את הדברים האלה אנחנו גם נסכם בסוף.

אורי מקלב: בבקשה, חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב ראש, תודה על הדיון הזה.

דב חנין: אני רוצה להתחיל בהצטרפות לכל דבריו של חבר הכנסת שלח, שאני כל כך מסכים איתם שהם חוסכים לי גם מזמן הדיון.

דב חנין: בשורה התחתונה, אדוני היושב ראש, אנחנו לא מתעסקים פה בטעות, אנחנו מתעסקים במדיניות.

דב חנין: אנחנו מתעסקים במדיניות וזו אמירה שהיא מאוד מאוד קשה כאשר מפנים אותה בין היתר לשר החקלאות של מדינת ישראל.

דב חנין: שר החקלאות אורי אריאל הוא אחד השרים החזקים והאפקטיביים בממשלת ישראל, אחד השרים עם קבלות הביצוע המרשימות ביותר, אלא שאת קבלות הביצוע האלה הוא מייחד לנושאים שחשובים לו ויש נושאים שחשובים לו ותאמינו לי, הלוואי על החקלאות שהיא הייתה מתקדמת כך.

דב חנין: הלוואי שהחקלאות במדינת ישראל הייתה מתקדמת כמו הנושאים שיקרים ללבו של שר החקלאות ושהוא יודע לקדם אותם.

דב חנין: החקלאות לא מעניינת אותו, החקלאות ופיתוח הכפר זה תיק שמשמש אותו לקידום הדברים שהם באמת חשובים.

דב חנין: דיבר על כך חבר הכנסת ברושי ואני חייב לומר לכם שמתוך שיחות עם חקלאים, באמת מכל מיני כיוונים ומכל מיני זרמים ומכל מיני ענפים, התחושות על מה שקורה במשרד החקלאות ועל התנהלותו של שר החקלאות הנוכחי הן מאוד מאוד קשות וזה מאוד עצוב, כי החקלאות במדינת ישראל היא דבר חשוב ואנחנו כולנו רוצים שהיא תתפתח, תשגשג ומה שקורה היום בתחום החקלאות הוא מאוד מאוד עצוב.

דב חנין: ומכאן לסוגיה של מכון וולקני.

דב חנין: ברמת העיקרון אני חושב שכולנו יודעים, אפילו אני, שאני רחוק מתחום החקלאות, כולנו יודעים שאחד הדברים שהחקלאות בישראל יכולה להתגאות בהם, ובצדק מתגאה בהם, זה המחקר החקלאי.

דב חנין: כאשר ראש הממשלה מתגאה בכך וטוב שהוא יכול להתגאות בכך, שהפרה הישראלית מניבה יותר, כאשר הוא מתגאה בכך שדונם אדמה בישראל מייצר יותר, זה קשור למחקר ולידע חקלאי, זה קשור בין היתר למכון וולקני ולמה שנעשה במכון וולקני.

דב חנין: ומה שקורה היום, קיצוץ של 22% זה לא קיצוץ שגרתי, קיצוץ של 22% זה מהלך שהמטרה שלו היא בעצם לייבש ולסגור.

דב חנין: כולנו יודעים איך בנויים תקציבים של גופים ציבוריים, 22% זה קיצוץ שהוא חותך בבשר חי, הוא מחייב לסגור מערכות והוא בעצם מכניס את הגוף שאותו מקצצים למסלול של מוות הדרגתי בייסורים.

דב חנין: ולכן המהלך הזה הוא מהלך כל כך דרמטי ולכן המהלך הזה הוא מהלך כל כך מסוכן.

דב חנין: אני, אדוני היושב ראש, לא יכול שלא לחבר את זה למאבק על האדמות והרצון, אתם כולכם מכירים את המידע שכולנו היום יודעים איתו, שמר אלוביץ, שיש לו אדמות באזור, חושב או יכול היה להרוויח רווח מאוד מאוד גדול ומאוד משמעותי מהעברתו של מכון וולקני מהמקום הנוכחי שלו.

דב חנין: אלה דברים שהתפרסמו בתקשורת וכמובן במקום הזה אני לא יכול לפסוק ולא יכול לקבוע שום דבר עובדתי בנושא הזה, אבל אני רק מציע לחקור את הדברים האלה ברצינות.

דב חנין: אנחנו מדברים על תיק 4000 ו-5000 ו-6000 ו-7000, אבל אולי זה יכול להיות מועמד חשוב לחקירה בתיק 8000 או 9000.

דב חנין: הדברים האלה צריכים להיחקר.

דב חנין: אנחנו לא גוף של חקירה בכנסת, אבל אני חושב שבהחלט צריך מכאן לקרוא לגורמי החקירה לבדוק את הטענות האלה.

דב חנין: מה שאותי מטריד זה ההיבט השני של העניין.

דב חנין: מכון וולקני והחוקרים שלו התנגדו למהלך הזה, לא בגלל איזה שהוא רצון שלהם לריב עם מר אלוביץ או לפגוע ברווחיו באיזה שהוא אופן, אלא בגלל הצרכים והצורך לקיים את המכון הזה ולקיים אותו בצורה ראויה ולמנוע פגיעה בעבודתו של המכון.

דב חנין: יש לי איזה תחושה מאוד קשה שהמהלך הקיצוני הפוגעני הזה של הקיצוץ הדרמטי בתקציבו של מכון וולקני לא במקרה מגיע אחרי המאבק נגד העתקת המכון למקום אחר.

דב חנין: גם זו סוגיה שצריכה מאוד מאוד להטריד אותנו.

דב חנין: אדוני היושב ראש, לסיכום דבריי אני מציע שהוועדה תביע לא רק דאגה על כל ההקשרים והשאלות שצריכות להיחקר, ואולי גם תגיד שיש דברים שצריכים להיחקר כאן.

דב חנין: אני חושב שכדאי להגיד את זה, לא שאנחנו יכולים לקבוע מסמרות בעניין הזה, אבל אנחנו בהחלט יכולים להמליץ שהדברים ייבדקו וייחקרו, אנחנו צריכים ברמה המעשית להביע התנגדות חד משמעית לקיצוץ בתקציב מכון וולקני, להציע לוועדת הכספים של כנסת, במסגרת דיוני התקציב, ואני יודע שאותם מנהל בתבונה וביד רמה ידידך, חבר הכנסת גפני, להציע לוועדת הכספים של הכנסת למנוע את הקיצוץ הזה ולהבטיח תקציב ראוי למכון וולקני, לטובת מכון וולקני ולטובת החקלאות בישראל.

אורי מקלב: תודה רבה, חבר הכנסת דב חנין.

אורי מקלב: הדיון נעשה במסגרת דיון מהיר, אני אשתדל לא לפתוח בדברי הפתיחה שלי כדי לא לקחת מהדוברים האחרים, נקודות שהם רואים את זה כמרכזיים, אני רק פותח בפתיחה פורמלית ואחרי זה אני רוצה קצת להגיד משלי בעניין הזה כדי באמת לכוון את הדיון.

אורי מקלב: מכון וולקני זה מכון מאוד מאוד יקר ללבנו כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה מכמה וכמה סיבות.

אורי מקלב: ראשית, אני לא חושב שיש עוד מכון מחקר ופיתוח בחקלאות בנושא הזה.

אורי מקלב: אין לנו עוד משהו אחר דומה לזה, בהיקפים כאלה ועם תוצאות מרשימות והיקפים גדולים מאוד והתרומה שלו לחקלאות בישראל, למחקר בישראל, היא לאין ערוך, כפי שהזכירו את זה גם הדוברים האחרים, הרבה מהקשרים המדיניים שלנו, להעמיד את ישראל במפת הפיתוח והקדמה בנושא חקלאות, חלק גדול זה גם בזכות מכון וולקני.

אורי מקלב: כשרוצים להרשים מעצמות גדולות מאוד אז מנסים לקחת משהו, אותו אירוע שהיה והכול מתחיל ונגמר במכון וולקני.

אורי מקלב: הוויכוח, כן נעשה, ברשות, לא ברשות, אבל בסופו של דבר אני רוצה לחדד להזכיר, ככה להעלות חיוך על פניכם העצובות היום קצת, אני מזכיר את הנושא הזה, אבל כדוגמה באמת למכון מכובד שמכבד אותנו, מכבד את עצמו בכל קנה מידה שהוא, בוודאי למדינה קטנה כמו מדינת ישראל.

אורי מקלב: מיטב המוחות, מיטב החוקרים, מיטב האידיאולוגיה והרצון לפתח ולעשות, מוטיבציה ועם הרגשת שליחות, שנמצא ורואים ומתרשמים במכון וולקני, והוועדה גם הייתה בסיור במכון וולקני והתרשמה מקרוב.

אורי מקלב: לצערי, מעבר לנושאים החיוביים והנושאים החשובים ובכלל כדי עידוד וקידום ולהתרשם ולמנף פעילות, שאתם שותפים בדיוני הוועדה, נאלצנו לקיים כמה וכמה דיונים בשאלות מהותיות לגבי המשך תפקוד המכון.

אורי מקלב: במשמרת שלי אני מרגיש עם זה לא נוח שעדיין לא סר האיום הזה והתהיות והחששות נמצאים ומרחפים כל הזמן בחלל.

אורי מקלב: כאן יש משנה זהירות, הזכירו את זה חברי הכנסת לפניי, חבר הכנסת דב חנין, וזה גם התפרסם שיש הרגשה והרבה יותר מהרגשה, תחושה, שיש משהו שהוא הפוך, אצלנו אומרים רחוק מן העין רחוק מן הלב, כאן לכאורה זה קרוב לעין, משרד החקלאות עם מכון וולקני שנים, ולמה הריחוק מהלב?

אורי מקלב: זה הפוך מהטבע.

אורי מקלב: אומרים שרחוק מהעין רחוק מהלב, קרוב לעין צריך להיות קרוב ללב, המשמעות היא ברורה וכאן אנחנו קצת רואים איזה משהו, שאין הלימה בעניין הזה.

אורי מקלב: הזכיר חבר הכנסת ברושי ואמר שכורתים את הענף שיושבים עליו, תרתי משמע, אני יכול להגיד שגם בלייבש, כשרוצים לכרות אפשר להשתמש בעוד מונחים שקרובים לחקלאות, אם רוצים לחסל משהו בחקלאות מייבשים את זה.

אורי מקלב: המילה מייבשים מגיעה מחקלאות.

אורי מקלב: אני אומר שחובת ההוכחה במקרה הזה עוברת למשרד החקלאות.

אורי מקלב: אני מעריך מאוד את האנשים, באמת מעריך את האנשים שעומדים, השר והמנכ"ל בעלי יכולות גבוהות מאוד מאוד ולפעמים יש סתירה, במקרה הזה אנחנו רואים סתירה בין החשיבות האישית והמקצועית שמראים למשרד החקלאות ובין ההתנהלות מול מכון וולקני ואנחנו מחויבים, גם לקבל תשובות בעניין הזה וגם לעשות מאמצים, תהליכים ומהלכים כדי להחזיר את האמון במשרד החקלאות ובאמת להראות שמשרד החקלאות רואה את החשיבות האמיתית שבאה לידי ביטוי בכמה נושאים וגם בנושא התקציבי.

אורי מקלב: אין הפרדה בין החשיבות העקרונית ערכית לבין הנושא התקציבי, היום אחד תלוי בשני, אם אין תקציב התוצאות הן ברורות מאליהן.

אורי מקלב: עוד לפני שניתן את זכות התשובה למשרד החקלאות ולמשרד האוצר, אבל כדי להבין על מה אנחנו מדברים אז סוכם עם המכון שתהיה מצגת קצרה שתראה את הפעילות בהלימה לתקציב, מה המשמעות בעיני המכון הוולקני לקיצוץ שמבקשים להחיל על המכון הוולקני, קיצוץ של 22%.

אורי מקלב: אז, בבקשה, פרופ' אלי פיינרמן, ולאחר מכן ניתן למשרד החקלאות ולאוצר ואחרי זה, ככל שיתאפשר, ניתן גם לאחרים להביע את הדעה או להתייחס.

אורי מקלב: בבקשה, פרופ' אלי פיינרמן.

<אליהו פיינרמן: תודה רבה לכבוד היושב ראש, לחברי הכנסת ולחבריי הרבים מוולקני שהצטרפו אלינו לדיון החשוב הזה.

<אליהו פיינרמן: אני רק אפתח בהערה שהקיצוץ הזה הושת עלינו בהפתעה מוחלטת, ללא שום תיאום איתנו, ללא שום שיחה מוקדמת איתנו.

<אליהו פיינרמן: את המכתב שאתם קיבלתם אתמול ממנכ"ל משרד החקלאות אני קיבלתי בארבע אחר הצהריים, הוא קרא לי למשרדו.

<אליהו פיינרמן: חוסר תיאום מוחלט בינינו לבין משרד החקלאות ולא באשמתנו.

איתן ברושי: היושב ראש לא שומע.

אורי מקלב: אני שואל אם קיבלנו.

אורי מקלב: הוועדה קיבלה הבוקר.

איתן ברושי: במקום אחר היו פוסלים את הקיצוץ כי הוא לא סביר, כי לא דיברו איתם.

<אליהו פיינרמן: לא דיברו איתנו בכלל וזה לא הפתיע אותנו, כי לא מדברים איתנו בכלל לכל אורך הדרך ממשרד החקלאות.

<אליהו פיינרמן: קיצוץ כל כך עמוק שאין לו אח ורע, זה יגרום הלכה למעשה לבעיות חמורות בפעילות השוטפת שלנו ב-2019 ויכה אותנו אל החומש.

<אליהו פיינרמן: הפעילות שלנו תיעצר, זה ממש כך, לא נהיה מסוגלים, לא את העלויות הקשיחות שלנו, שאנחנו מחויבים בהן על פי חוק, ולא את העלויות החצי קשיחות שלנו, שגם כן הן מהוות בסיס כלכלי למחקר וללא יישומן לא יהיה מחקר, לא תהיה תשתית שנוכל באמצעותה לחקור.

<אליהו פיינרמן: ברשותכם, בזריזות, אני ארוץ על המצגת.

<אליהו פיינרמן: זה שמכון וולקני מפואר, התבטאו רבים וטובים, אני לא צריך להוסיף, אבל בין היתר שר החקלאות, אחת בפה ואחת בפה, 'מכון וולקני הוא מכון לתפארת מדינת ישראל, מדינות רבות מסתכלות עליו כמושא להערצה ובצדק, כ-100 שנים שהמכון הזה קיים והגיע להישגיו שרק הראש היהודי יודע להגיע אליהם'.

<אליהו פיינרמן: ראש הממשלה מתגאה, ובצדק, במכון וולקני.

<אליהו פיינרמן: כשמודי ביקר במכון וולקני אמר לו בנימין נתניהו, 'מכון וולקני הוא מכון המחקר החקלאי הטוב בעולם'.

<אליהו פיינרמן: במו אוזניי שמעתי, הייתי לידם.

<אליהו פיינרמן: ובמאמר שפורסם באקונומיסט על ידי ראש הממשלה, בשם 'innovation nation', מדינת החדשנות, הוא הזכיר שלושה מוסדות אקדמיים כדוגמה שבזכותם יש לנו הצלחות כאלה.

<אליהו פיינרמן: 'ההצלחות האלה הן הרבה בזכות אוניברסיטאות ומוסדות מחקר ברמה עולמית, כמו הטכניון, מכון וייצמן ומכון וולקני'.

<אליהו פיינרמן: אז אני לא צריך להוסיף דברים, ברור לכולנו באיזה מכון מדובר ואיזה נזק ייגרם למדינת ישראל, לכלכלת ישראל, לקשריה המדיניים של ישראל אם זה ייפגע.

<אליהו פיינרמן: לגבי הקיצוץ, האינפורמציה שאצלי היא מספר התקציב של מדינת ישראל שזמין לכל אחד, פורסם, ואני ראיתי ששכר ופעולות של מינהל המחקר החקלאי, בין 2018 ל-2019, קוצצו ב-22%, מ-254 מיליון ל-199 מיליון.

<אליהו פיינרמן: כפי שאמרתי, המשמעות היא פגיעה אנושה בפעילות של המחקר עד כדי עצירתו וסיכול קיומו של המכון.

<אליהו פיינרמן: יתרה מזאת, אם אני אקח את סך ההוצאות שמיועדות לנו, שהוקצו למכון וולקני על פני זמן בתקציב המדינה וננכה מהם רק את הוצאות השכר, שהן המרכיב העיקרי, אבל לא היחידי, בהוצאות הקשיחות, אז אם תסתכלו על הגרף, בבקשה, ההוצאות, לאחר שמקצצים את הוצאות השכר מתקציב הפעילות של מכון וולקני, הירידה היא מ-2018 ל-2019 לא ב-22% אלא ב-75% וכשאני אומר שהקיצוץ הזה יכה אותנו אל החומש אפשר ללמוד מזה.

<אליהו פיינרמן: אני חושב שזו הדוגמה הכי טובה, מ-17 מיליון שקל - - -

אורי מקלב: אתה יכול להוסיף עוד כמה דברים להוצאות הקשיחות, הוצאות קשיחות זה לא רק משכורות.

<אליהו פיינרמן: זה לא רק השכר, מיד יש לי פירוט.

<אליהו פיינרמן: אני אומר כאן, תקציב המדינה המוצע הוא 199 מיליון ₪, יש דבר כזה שנקרא תקורה, מכון וולקני, 40% מההכנסות שלנו הן מותנות זכייה בתקציבי מחקר.

<אליהו פיינרמן: שתבינו שתקציבי המחקר הולכים אל החוקרים לצורך ביצוע מחקר, הם לא זמינים להנהלת מכון וולקני, לשימוש בהם לכל מיני דברים שאנחנו מחויבים לספק.

<אליהו פיינרמן: מה כן זמין?

<אליהו פיינרמן: אנחנו מורידים תקורה מתקציבי מחקר.

<אליהו פיינרמן: בסך ההכנסות שלנו מתקורה ב-2017, אלה הנתונים האחרונים שיש, היו כ-30 מיליון שקל.

<אליהו פיינרמן: בסך הכול סך התקציב שיעמוד לרשותנו לפעולות ולשכר, להבנתי, ב-2019 זה 229 מיליון שקל.

<אליהו פיינרמן: את מה זה צריך לכסות?

<אליהו פיינרמן: 227 מיליון שקל הוצאות קשיחות, 181 לשכר, ארנונה, השקעות רב שנתיות, אנחנו צריכים להעביר למלח"י, שיש החלטת ממשלה לספח אותה אלינו בקרוב, 12 נקודה משהו מיליון שקל, אמרתי, ארנונה לעיריית ראשון וכך הלאה.

<אליהו פיינרמן: זה 227 מיליון שקל ההוצאות הקשיחות.

<אליהו פיינרמן: ההוצאות הקשיחות למחצה, שבלעדיהן אי אפשר לעשות מחקר, חשמל ומים וביטוח ומאגרי מידע ומחשוב וציוד מדעי ויחידת מסחור הידע שלנו, במחסן רכש, זה עוד 41.5 מיליון שקל.

איתן ברושי: אני חושב שהבעיה של הדיון הזה זה לא הפרטים שאתה אומר - - -

<אליהו פיינרמן: אני ארוץ מהר.

איתן ברושי: תנסה להסביר מה המניע לקיצוץ ומה צריך לעשות כדי לבטל אותו.

אורי מקלב: מאיפה הוא יודע מה המניע?

איתן ברושי: הוא יודע, תאמין לי.

אורי מקלב: הוא צריך לתת את ה - - - חבר הכנסת ברושי - - -

איתן ברושי: אבל הפרטים האלה הם לא הבעיה, השאלה מה עושים.

אורי מקלב: חבר הכנסת ברושי, הדיון הוא באמת דיון מהיר, אבל הוא לא רק במסגרת דו שיח או ישיבת עבודה או בירור, אנחנו לבין ה - - - אבל כדי שהוועדה תקבל את כל ההתרשמות, גם מי שמגיע פעם ראשונה, או מי שמאזין וגם לצורך הפרוטוקול, אנחנו פורשים את ה - - -

<אליהו פיינרמן: אני לא אגזול יותר מעוד שלוש דקות.

<אליהו פיינרמן: המשמעות של הדבר הזה, שאני ראש מינהל המחקר החקלאי ב-2019 מוצא את עצמי עם תקציב פעילות של מינוס 40 מיליון שקל.

<אליהו פיינרמן: ב-2018 יהיה לנו פלוס 16 מיליון.

<אליהו פיינרמן: ב-2019 מינוס 40 מיליון שקל ולך תעבוד.

<אליהו פיינרמן: מה יקרה, מה ייפגע?

<אליהו פיינרמן: כל תשתיות המחקר, מעבדות, חממות, מטעים, חלקות טיפוח, רפתות, לולים, דיר, תחזוקה שוטפת, ארנונה, מים, חשמל, ניקיון, חוקרים חדשים, חוקר חדש שמגיע למדעי הטבע באוניברסיטה העברית, לדוגמה, או במכון וייצמן, מקבל תקציב קליטה של מיליון דולר.

<אליהו פיינרמן: חוקר שלנו במכון וולקני, של המדינה, 200,000 שקל ואולי עוד 200,000 שקל שנה אחרי זה, לא מיליון דולר ולא 750,000.

אורי מקלב: זה סך הכול, כולל התקציב של מכון וולקני, או שזה רק התקציב של מינהל המחקר?

אורי מקלב: יש לכם עוד תקציבים?

אורי מקלב: כדי שנקבל תמונה.

<אליהו פיינרמן: כן, יש לנו, פרט לתקציבים האלה, הכנסות מתקציבי מחקר, אבל ההכנסות האלה, מה שעומד לרשותי זה - - -

אורי מקלב: זה אמרת, רק התקורה.

<אליהו פיינרמן: כי כל השאר מיועד למחקר עצמו, החוקרים מחויבים - - -

אורי מקלב: כמה סך הכול התקציב של מכון וולקני?

<אליהו פיינרמן: אמיר, הסגן שלי - - -

<אמיר גנאור: 400 - - -

<אליהו פיינרמן: 400 וקצת, זה בערך 150 מיליון שקל שיש לנו מתקציבי מחקר.

<אליהו פיינרמן: בקיצור, כל מה שרשמתי כאן ייפגע אל החומש.

<אליהו פיינרמן: אנחנו לא נוכל, מה רוצים שנעשה?

<אליהו פיינרמן: שנעצור יומיים בשבוע חשמל לחממות וכל הניסיונות ימותו?

<אליהו פיינרמן: שנפסיק את החשמל בבנק הגנים הלאומי ששומר על הזרעים של מדינת ישראל?

<אליהו פיינרמן: שנחלוב רק חצי עטין של פרה, או נוריד את מספר ה - - - באמת, כל התשתית שלנו תיפגע - - -

אורי מקלב: אני מציע, זה הבסיס כדי להבין את התשובות של משרד החקלאות על מה מדובר.

אורי מקלב: נשמע ואחרי זה נקיים את הדיון עצמו.

<אליהו פיינרמן: והדבר האחרון שאני רוצה להגיד, דבר אחרון, יש לי עוד שקף אחד, מה שקורה, קראתי באיזה שהוא מקום שטענת משרד החקלאות היא שכעת הם עושים קיזוז על כך שמכון וולקני - - -

אורי מקלב: אני מציע שאולי את השקף הזה בתשובה, אני מציע ש - - - מה התשובות.

<אליהו פיינרמן: בסדר גמור.

אורי מקלב: בבקשה, סיון.

אורי מקלב: עוד פעם את השם ברור לפרוטוקול.

<סיון ינקוביץ: סיון ינקוביץ, מנהלת אגף תקציבים במשרד החקלאות.

<סיון ינקוביץ: אני רוצה לענות באופן ענייני למספרים קודם כל ולציין שבאמת, כמו שאלי התחיל להסביר, לאורך השנים, למרות שהיו קיצוצים רוחביים מאוד גדולים במשרדי הממשלה, כהחלטות רוחביות של הממשלה, תקציב מינהל המחקר החקלאי לא הופחת.

<סיון ינקוביץ: זאת אומרת שסעיפים אחרים במשרד החקלאות ספגו את הקיצוצים האלה כדי לא לפגוע בפעילות מכון וולקני ומינהל המחקר החקלאי.

<סיון ינקוביץ: כך היה לאורך כל השנים האחרונות.

<סיון ינקוביץ: בשנת 2019 שיעורי הקיצוצים הרוחביים שהממשלה קיבלה עליהם החלטה בערב התקציב מצטברים יחד עם עוד החלטות ממשלה שקרו במהלך השנה הביאו לשיעור מצטבר של קיצוץ רוחבי שהוא חריג בסדר הגודל שלו וגבוה מאוד בהשוואה לכל השנים האחרונות והביאו את משרד החקלאות למצב שבו אין לו ברירה אלא לקצץ גם במינהל המחקר החקלאי בנוסף לקיצוצים שבוצעו ביחידות שונות במשרד.

<סיון ינקוביץ: בגלל שתקציב משרד החקלאות הוא לא מפורט לפי יחידות, לפי כל היחידות שלו, אלא רק יחידות הסמך מוצאות החוצה לא ניתן לראות בבירור באיזה יחידות אחרות בוצע הקיצוץ, אבל אני אומרת לכם שיש פעילויות נוספות במשרד החקלאות ויחידות נוספות במשרד החקלאות שספגו קיצוץ עמוק בשנת 2019 בשל הקיצוצים הרוחביים שמשרד האוצר הביא לממשלה והממשלה אישרה אותם.

<סיון ינקוביץ: לעניין הפגיעה במחקר החקלאי.

<סיון ינקוביץ: בשל הקיצוצים הרוחביים נאלצנו לקצץ בעיקר בתקציבי המזומן.

<סיון ינקוביץ: בתקציבי ההרשאה להתחייב, ניתנה למשרד גמישות קצת יותר גדולה מאשר בתקציבי המזומן.

<סיון ינקוביץ: יכולה נציגת האוצר להסביר - - -

אורי מקלב: לפני זה, הקיצוצים הרוחביים עוברים משנה לשנה?

<סיון ינקוביץ: מצטברים.

<סיון ינקוביץ: הקיצוצים בבסיס הם קיצוצים מצטברים, זאת אומרת קיצוץ שהוחלט עליו בשנת 2018 חוזר על עצמו.

אורי מקלב: ולא ביצעתם אותו.

<סיון ינקוביץ: הוא חוזר על עצמו בשנת 2019.

אורי מקלב: אבל אם לא ביצעתם אותו, הסתדרתם בלעדיו, איך זה עובר אחרי זה, איך את רוצה היום להשלים קיצוצים רוחביים - - -

<סיון ינקוביץ: לא, אני לא אמרתי שאני משלימה קיצוצים רוחביים, אני אמרתי שהקיצוץ הרוחבי העמוק שהושת על משרד החקלאות - - -

אורי מקלב: זאת אומרת זה מצטבר?

אורי מקלב: זה מצטבר עד 22%?

אורי מקלב: הקיצוצים הרוחביים האלה שהיו ב - - -

<סיון ינקוביץ: באחוזים שהיו הוא מצטבר ליותר מ-22%, אבל זה לא כל כך רלוונטי, בגלל שזה לא שאנחנו צוברים קופה ופתאום מפילים עליהם.

<סיון ינקוביץ: אנחנו, את 2019, מנסים להתנהל בתוך המסגרת שמאושרת לנו והמסגרת שאושרה לנו היא כזאת שנאלצנו לקצץ בהרבה מאוד דברים וגם, בניגוד לעבר, לא יכולנו לקחת על עצמנו, על יתר היחידות - - -

איתן ברושי: אבל אתם התגאיתם שזה התקציב הכי גדול בהיסטוריה, התקציב של שנת 2019, רק לאן חילקתם אותו?

איתן ברושי: זה אתם אמרתם, זה התקציב הכי גדול.

איתן ברושי: שר החקלאות מכר ככה את הקנביס, עכשיו הוא לא יודע איך לצאת מזה - - -

<סיון ינקוביץ: לא, הוא היה - - -

איתן ברושי: לא, מה את מחייכת?

איתן ברושי: אתם הודעתם שזה התקציב הכי גדול.

איתן ברושי: גם האוצר פתאום היה נדיב, 'התקציב הכי גדול', למה?

איתן ברושי: אם בזה אתם פוגעים.

אורי מקלב: בוא נשמע איפה - - -

איתן ברושי: שידברו אמת, לפחות.

איתן ברושי: מילא לא מבינים בחקלאות, אבל אל תשקרו אותנו.

<סיון ינקוביץ: לא, אני לא חושבת שאפשר להאשים אותי בשקר - - -

אורי מקלב: לא, בסדר, נמשיך, התחלת להגיד - - - אחרי זה אני רוצה לחזור לדבר הזה, מה עוד קיצצתם ומה המשמעות של הקיצוץ הרוחבי לבעיית המזומנים, שהייתם צריכים לעשות קיצוץ עמוק יותר, במי זה עוד פגע ואיפה עשיתם את זה.

אורי מקלב: אבל קודם כל את אומרת שיש לכם בעיה במזומנים, ויש לכם יותר הקלה - - -

<סיון ינקוביץ: בהרשאה להתחייב, נכון, ולכן רציתי גם להדגיש שההשקעות של משרד החקלאות במחקר בשנת 2019, בשל החשיבות שהמנכ"ל והשר רואים בפעילות המחקר החקלאי היא יותר מהוכפלה.

<סיון ינקוביץ: תקציבי הקרנות והמענקים למחקרים הוגדלו מ-63 מיליון ל-122 מיליון בהרשאה להתחייב, שזה גידול של קרוב ל-50%.

אורי מקלב: זה מותנה במשהו?

<סיון ינקוביץ: לא מותנה בשום דבר.

אורי מקלב: לא מותנה בהכנסה?

<סיון ינקוביץ: לא מותנה, תקציב מדינה.

<ד"ר נירית ברנשטיין: אבל זה לא תקציבים למכון וולקני.

אורי מקלב: כן, רק שנייה, מה זה התקציב הזה?

<סיון ינקוביץ: זה לא תקציבים שצבועים באופן ישיר למכון וולקני, אלה תקציבים שמכון וולקני יכול להתמודד עליהם יחד עם עוד מספר מוסדות מחקר בארץ.

<סיון ינקוביץ: בשנים האחרונות אנחנו רואים שהוא מתמודד בהצלחה רבה, מצליח לקבל - - -

אורי מקלב: מה זה, במסגרת תמיכות כזה?

<סיון ינקוביץ: קולות קוראים למחקר.

אורי מקלב: כן, אבל זה שווה ל - - - אין שום יתרון למכון וולקני, אין שום הבטחה.

<סיון ינקוביץ: אין הבטחה למכון וולקני, אבל הוא בכל זאת מוסד מחקר מוביל בארץ בתחום המחקר החקלאי ולאורך ההיסטוריה אנחנו רואים שהוא מקבל בין 60% ל-70% מהתקציבים האלה של - - -

<קריאה: הוא צריך להתחרות - - -

אורי מקלב: רק שנייה, אדוני.

אורי מקלב: אנחנו מבינים את ה- - -

<סיון ינקוביץ: נכון, ודאי, הוא צריך להיות איכותי ולהתחרות ולהציג מחקרים ראויים ואיכותיים.

אורי מקלב: חברים, אני מבין שיש לכם תשובות בעניין הזה, אבל תנו לה לסיים ונעשה את זה בצורה מסודרת.

אורי מקלב: מה המשמעות שיש עכשיו תוספת, שיש 120 מיליון, איך אתם רואים שזה יכול לענות ויכול לפתור את הבעיה של - - -

<סיון ינקוביץ: זה יכול להקטין - - -

אורי מקלב: איפה ההלימה שיש בין הקיצוץ עכשיו לבין ה - - -

<סיון ינקוביץ: זה יכול להקטין את הבעיה.

<סיון ינקוביץ: זה לא יכול לבוא במקום 100% מהקיצוץ, זה יכול בצורה משמעותית להקטין את הבעיה, משום שחלק מהתקציבים - - -

<פרופ' אליהו פיינרמן: חבר'ה, לי יש תשובה, תנו לי לענות.

אורי מקלב: אתם חושבים שקריאות הביניים מבחוץ ישכנעו אותנו או יסבירו לנו ונוכל לקיים דיון רציני?

<סיון ינקוביץ: חלק מהבעיה יכולה להיפתר על ידי הגדלת הסכומים שמכון וולקני יזכה בהם במחקר וכמובן במכפלות של שימוש בתקורה.

<סיון ינקוביץ: ציין אלי שהם לא יכולים להשתמש בכל התקציב הזה לצרכי ארנונה, רק ב-20% ממנו, אז חלק מהתקציב יכול לעזור לכיסוי ההוצאות הקבועות והחלק הארי הולך להוצאות שקשורות למחקר, שהן באמת לב ליבת העניין והם מה שחשובים למחקר.

אורי מקלב: אני רוצה להבין, בכסף הזה יש דברים, גם נניח אם ייקחו נתח כזה או נתח אחר, לא בכל הדברים הם יוכלו להשתמש בהוצאות הקשיחות שלהם.

אורי מקלב: הכסף הזה הוא למחקר, הוא מיועד למחקר, תקורה הם יכולים לקחת מזה?

<סיון ינקוביץ: הם לוקחים כ-20% תקורה והיתר הולך להוצאות ישירות למחקר עצמו.

<סיון ינקוביץ: שכמובן משרת את המדינה, משרת את התכלית של המכון.

אורי מקלב: אוקיי, תקציבים של קול קורא, של מחקרים, חלקם יכולים לעבור לתקציבים השוטפים של המכון?

<סיון ינקוביץ: כן.

אורי מקלב: אז מה אמרת שחלק לא?

<סיון ינקוביץ: חלק הולך להוצאות משתנות של המחקר, לרכישת ציוד ספציפי למחקר עצמו, להעסקת טכנאי מחקר, למחקר עצמו, ולא לתשלום ארנונה, כמו שהם קוראים כהוצאות קבועות.

<ד"ר נירית ברנשטיין: אבל פה זה מדובר רק על 2019, הקיצוץ בתקציב הוא קבוע, ואם ב-2020, 21' עד עוד 100 שנה, לא תהיה עלייה בתקציבי מחקר?

<סיון ינקוביץ: אבל גם התקציב הזה שנמצא בבסיס התקציב של המדען הוא נמצא בתקציב כמו - - -

אורי מקלב: אבל אני רוצה, יש כאן מישהו שמוביל, אם אתם רוצים שאני אתן לכל אחד, אפשר לקבל החלטה כזאת, אבל אני לא מאמין שאתם - - - אני מבין שכל אחד רוצה לענות, אני אבקש מפרופ' פיינרמן שהוא ירכז את התשובות, מה שתחשוב שצריך להשלים אז אתה תשלים.

<אליהו פיינרמן: אני אשלים.

איתן ברושי: אני רוצה משפט ולצאת.

אורי מקלב: אבל אני אתן לה רק לסיים.

אורי מקלב: איך אתם רואים, בעיני רוחכם, בתקציבים האחרים, בהנחה שאתם לא יכולים להבטיח את הזכייה של מכון וולקני בתקציבי המחקר, מה אתם חושבים שהם יעשו, מה אתם חושבים שהם צריכים לעשות?

איתן ברושי: אתה שואל את משרד האוצר?

אורי מקלב: לא, את משרד החקלאות.

<קריאה: זה משרד האוצר.

<סיון ינקוביץ: תראה, אנחנו לא - - -

איתן ברושי: לא, אני בכוונה שאלתי את האוצר, מה היא יודעת להשיב, שהאוצר יענה.

אורי מקלב: אבל קודם כל משרד החקלאות, איך אתם רואים את מכון וולקני מתפקד במידה שהוא לא יכול לזכות?

אורי מקלב: הרי יש כאן ספק, מה אתם חושבים שהם צריכים לעשות?

<סיון ינקוביץ: אני חושבת שאם לאורך כל השנים בהיסטוריה מכון וולקני היה, ואנחנו חושבים שהוא מכון ראוי וממשיך להיות מכון ראוי, אני לא חושבת שאפשר להניח שהוא לא יזכה באותם סדרי גודל של תקציב - - -

אורי מקלב: אבל את אומרת שאת לא מבטיחה.

אורי מקלב: אני יוצא מנקודת הנחה - - -

<סיון ינקוביץ: לא, אני לא יכולה להבטיח, זה קולות קוראים תחרותיים.

אורי מקלב: אבל יש לכם אחריות.

אורי מקלב: יש לכם אחריות, משרד החקלאות, בסופו של דבר, אתם אומרים כאן 'אנחנו לא יכולים להבטיח', אתם מניחים הנחה, בהנחה עדיין לא בונים מדינה.

<סיון ינקוביץ: נכון, זו הנחה על בסיס - - -

אורי מקלב: רק שנייה, תשמעי אותי, בבקשה, אם את יכולה.

אורי מקלב: מה אתם רואים, מה מכון וולקני, והיה, אני שואל אתכם עכשיו, מכון וולקני לא זוכה, או הוא צריך לתכנן את עצמו, הוא בא להתייעץ איתכם עכשיו, דרך השולחן הזה, הוא אומר שאתם לא מתאמים איתו, אין לו דיבור איתכם, הוא בא ואומר 'אני עכשיו האחריות, אני המנכ"ל, היושב ראש, אני רוצה להיערך, במה אני עכשיו צריך להיערך?

אורי מקלב: למה אני צריך להיערך, למה?', מה אתם תכוונו אותו?

אורי מקלב: תכוונו אותו, תיערכו, למה?

אורי מקלב: לפיטורי חוקרים?

אורי מקלב: מה אתם רואים איזה משהו שהוא יכול בעיניכם, יש משהו מיותר, משהו שאפשר לקצץ בו, משהו לסגור אותו.

אורי מקלב: תגידו אתם.

אורי מקלב: אני בא אליכם לדבר, את הנציגה הכי בכירה במשרד החקלאות, מה אתם יכולים לעשות?

<סיון ינקוביץ: רק כדי להבהיר לעניין השכר וקיצוצים בכוח אדם.

<סיון ינקוביץ: תקציבי השכר של מינהל המחקר החקלאי בשנת 2019 כמעט ולא קוצצו, הם קוצצו בשיעור נמוך יותר מזה שעליו הממשלה החליטה לגבי כוח אדם באופן ספציפי.

<סיון ינקוביץ: זאת אומרת הממשלה החליטה לגבי קיצוצים מסוימים בכוח אדם, מינהל המחקר החקלאי בקיצוצי השכר שלו קוצץ בשיעור נמוך יותר מזה שהממשלה - - - כך שזה לא עומד על הפרק, אין כוונה לפטר אנשים, אין כוונה לפטר עובדים ואין - - -

אורי מקלב: אבל מה ההשלכה של הקיצוץ של 55 מיליון?

<סיון ינקוביץ: הכוונה של המנכ"ל והשר בקיצוץ של מינהל המחקר החקלאי היא לנסות לעשות התאמות מסוימות בתקציב ה - - -

איתן ברושי: איך הם יכולים לבסס את הדברים שלהם בלי שהם דיברו עם המנהלים?

איתן ברושי: איפה נשמע דבר כזה שמביאים הצעה כל כך כבדה בלי לדבר.

איתן ברושי: כדאי שאת לא תסבירי את השטות הזאת, אבל אי אפשר לקצץ סכום כזה גדול בלי - - - מה, הם במקרה עברו שם ברחוב?

איתן ברושי: תראי איזה אנשים רציניים יושבים פה, הם מבינים יותר מהשר והמנכ"ל, לפחות שיתייעצו איתם.

איתן ברושי: מילא היו מקבלים החלטה אחרת, אבל בלי לדבר?

איתן ברושי: באיזה מועצת פועלים, איזה ועד, איזה מפעל היה מתנהג ככה?

איתן ברושי: איך מתנהגת הממשלה?

איתן ברושי: בלי לדבר עם האנשים הם מגיעים למסקנות?

איתן ברושי: ואת צריכה עוד להסביר את זה?

איתן ברושי: עדיף לך לשתוק מאשר להסביר את השטויות האלה.

<סיון ינקוביץ: לצערי זה לא משהו שהוא מיוחד למינהל המחקר החקלאי.

איתן ברושי: תגידי, באיזה מקום היה אפשר להעביר הצעה כזאת בלי לדבר?

<סיון ינקוביץ: - - - קיצוצים רוחביים - - -

איתן ברושי: מיד הייתה פורצת שביתה, היו משתקים את המערכת.

איתן ברושי: איזה מקום יכול לקבל החלטה כזאת בלי לדבר עם מי שאחראי על זה?

איתן ברושי: הוא מינוי ממשלתי.

איתן ברושי: פרופ' פיינרמן הוא לא מינוי של בן אליהו, הוא מינוי של ממשלת ישראל, הוא מינוי ראוי, רציני, מה, אתם לא יכולים לדבר איתו?

איתן ברושי: תעשו אחר כך אחרת, אבל תדברו.

איתן ברושי: אני חושב, אדוני, אני חייב לצאת לוועדת הכספים, אני רוצה משפט אחד.

איתן ברושי: לפי דעתי הדיון הזה לא יכול להסתכם בזה שהיה פה איזה פינג פונג, אני מציע, ואתה מייצג גם את הממשלה - - -

אורי מקלב: אני לא מייצג את הממשלה.

אורי מקלב: אל תטיל עליי - - -

איתן ברושי: רגע, מקלב, אל תתחמק, אתם בכל ממשלה תמיד נמצאים, אז אתה תמיד מייצג את הממשלה.

איתן ברושי: אני מציע - - - מקלב, אתה יודע שזה לא נאמר בכוונה רעה.

אורי מקלב: כן.

איתן ברושי: אני מציע לומר, ואני חבר ועדת כספים, אני נאלץ לחזור לשם, אני מציע לומר שהוועדה בראשותך מבקשת מהממשלה, ואנחנו נעצור את אישור תקציב משרד ה - - - אני ביקשתי שגם יהיה דיון במשרד החקלאות ופיתוח הכפר גם בוועדת הכספים עם גפני, שאנחנו נעשה את הכול כדי לא לאשר את תקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר הכללי עד שלא יוסדר בהבנה עניין תקציב המחקר.

איתן ברושי: זאת אומרת שיש לכם ימים בודדים, אבל יש ימים כאלה עדיין, לקיים הידברות של השר והמנכ"ל ומי מטעמו, בהתערבות האוצר פה.

איתן ברושי: כי מה אומר לי עכשיו שאול מרידור?

איתן ברושי: 'מה אתה רוצה ממני?

איתן ברושי: אנחנו לא התערבנו'.

איתן ברושי: לקיים הידברות מהירה כדי להגיע להבנה ולא לאשר את תקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר עד שלא תושלם ההידברות וההבנה על תקציב המחקר.

איתן ברושי: יש לנו כוח לעצור את זה.

אורי מקלב: אוקיי.

איתן ברושי: ואני מתנצל שאני צריך לצאת.

אורי מקלב: בסדר, אני רק רוצה לתת לה להשלים את הדברים.

אורי מקלב: יש לך עוד משהו להוסיף בעניין?

<סיון ינקוביץ: אני רק רוצה לציין שמנכ"ל משרד החקלאות בעת דיוני התקציב, דיוני התקציב הם ערב מאוד ארוך, ישיבת ממשלה מאוד מאוד ארוכה, במהלך הישיבה הזאת מנכ"ל משרד החקלאות לא מנהל דיונים עם כל אחת מיחידות משרד החקלאות.

<סיון ינקוביץ: אנחנו אוספים את האינפורמציה מהיחידות קודם, אוספים את הצרכים קודם, אין משא ומתן על ה - - - הקיצוצים הרוחביים האלה הם קיצוצים שהוטלו בחמש לפנות בוקר - -

יעל כהן-פארן: אבל זה קיצוץ דרמטי, הוא הרבה מעל הקיצוץ הרוחבי.

<סיון ינקוביץ: - - בחמש לפנות בוקר, בשש לפנות בוקר, בשבע בבוקר של החלטות הממשלה - - -

אורי מקלב: הם צריכים לבוא מהצפון, המכון וולקני צריך לבוא מהצפון כדי לדבר עם משרד החקלאות?

<סיון ינקוביץ: מינהל המחקר פה לא מופלה לרעה בהשוואה לשאר יחידות משרד החקלאות.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים לקבל את זה.

אורי מקלב: תסלחי לי שאני אומר לך, אנחנו לא יכולים לקבל שקיצוץ כזה דרמטי, שלא מתוכנן ואין את הזמן לדבר עם מכון וולקני כדי להגיד להם למה להיערך וזה צריך להיעשות במסגרת דיון מהיר.

אורי מקלב: ומאז שהיה הקיצוץ לדבר איתם, עד הוועדה הזאת גם היה עוד אפשר לקרוא להם, הם היו צריכים להגיע מהצפון אולי, זה לוקח להם זמן, אבל גם לזה הם מסוגלים, להגיע כדי לשבת ולדבר, אחרי שיש גם דיון, כדי להסביר את הדברים, כדי שהם יידעו מה להגיב למכתב שהם מקבלים אחרי הצהריים.

אורי מקלב: אני רק רוצה לוודא, את אמרת שיש עוד כמה דברים, את יכולה להצביע לי על דברים שאת חושבת שהם יכולים בתוך מכון וולקני לקצץ, חוץ משכר?

<סיון ינקוביץ: לא, שכר בוודאי - - -

אורי מקלב: אמרת שלא, אז מה כן?

<סיון ינקוביץ: הכוונה היא להקטנת הוצאות ההחזקה השוטפת, הוצאות - - -

אורי מקלב: יש לך מסמך מקצועי על זה?

אורי מקלב: הם יישבו איתך, אני עכשיו יושב, אני רוצה לדעת במה לקצץ.

אורי מקלב: מה, חשמל?

<סיון ינקוביץ: לא, אני לא יכולה להחליט עבורם מה לקצץ - - -

אורי מקלב: אז למה שולחים אנשים שלא יכולים לענות, או לא הכנתם את זה?

אורי מקלב: אני מאמין שאם אתם משרד רציני ואחראי, אתם חושבים שיכולים לקצץ, היו שומעים ובאים 'אנחנו מוכנים, תגידו לנו מה', מה הייתם עונים להם?

אורי מקלב: איזה מסמך הכנתם שהם יכולים לקצץ?

אורי מקלב: במה, במים, בחשמל?

אורי מקלב: במה?

אורי מקלב: איך אתם יכולים לעשות קיצוץ בלי שישבתם והכנתם משהו מקצועי כדי להסביר על מה הקיצוץ.

<קריאה: זה פשוט מזעזע.

אורי מקלב: זה לא משהו חיצוני, זה משהו שלכם.

<סיון ינקוביץ: זה משהו שאנחנו צריכים לשבת עליו ביחד עם מינהל מחקר חקלאי.

אורי מקלב: אז קודם יושבים ואחרי זה מקצצים.

אורי מקלב: כך אני יודע.

<סיון ינקוביץ: אבל הממשלה לא עובדת ככה, גם איתי לא עובדים ככה.

<סיון ינקוביץ: גם אני, קודם הממשלה מחליטה לקצץ את משרד החקלאות ואז אומרים לי 'תקצצי'.

<סיון ינקוביץ: גם אותי לא שואלים - - -

אורי מקלב: אבל משרד האוצר אומר לך מאיפה.

אורי מקלב: את יכולה להתווכח איתו.

אורי מקלב: משרד האוצר אומר לך 'אני חושב שמכאן אפשר ומכאן אפשר וכאן יש לכם - - -', אין דבר כזה שמשרד האוצר בא - - -

<סיון ינקוביץ: משרד האוצר יכול להעיד שהתווכחנו איתו ואמרנו לו שאנחנו חושבים שהקיצוצים האלה לא ראויים.

אורי מקלב: אתם יכולים להגיד לי מה עוד, במסגרת הקיצוץ שנדרשתם, איפה עוד קיצצתם?

אורי מקלב: באיזה עוד דברים במשרד החקלאות?

<סיון ינקוביץ: הוצאות ה - - -

אורי מקלב: סליחה, אני אשאל, בכמה סך הכול בתקציב, בסכומים, הקיצוץ שנדרש ממשרד החקלאות?

אורי מקלב: אתם נדרשתם, אתם אומרים, כמה זה?

<סיון ינקוביץ: 170 מיליון שקל.

יעל כהן-פארן: שהם כמה אחוזים מתקציב המשרד?

<סיון ינקוביץ: כ-10%.

אורי מקלב: אבל בואו נשמע בצורה אחרת, איפה קיצצתם את השאר?

אורי מקלב: 55 מיליון פה, איפה את השאר?

אורי מקלב: את העוד 120 מיליון.

<סיון ינקוביץ: יש קיצוצים שנעשו באגף המחשוב של משרד החקלאות, חלק מהקיצוצים בוצעו בתמיכות שונות בחקלאות, בהדרכה פרטית בחקלאות - - -

אורי מקלב: למה היה צריך לקצץ שם?

אורי מקלב: שם זה לא מזומן, שם זה בתמיכות, הייתם יכולים בהתחייבות, אין לכם בעיה, למה אתם צריכים לקצץ שם?

<סיון ינקוביץ: לא הבנתי.

אורי מקלב: למה אתם צריכים לקצץ בתמיכות?

אורי מקלב: את אומרת שבתמיכות לא היה לכם - - -

<סיון ינקוביץ: לא, אני ציינתי שבהרשאה להתחייב לא היה לנו מצוקת תקציבית גדולה כמו במזומן.

<סיון ינקוביץ: לא כל תקציבי התמיכות של משרד החקלאות הם תקציבי הרשאה להתחייב, יש הרבה מאוד תקציבי תמיכות בחקלאות שהם תקציבי מזומן ונדרשו להתאמות ולקיצוצים.

אורי מקלב: נוכל לקבל מסמך, איפה עוד קוצץ?

<סיון ינקוביץ: אפשר יהיה ל - - -

אורי מקלב: באופן יחסי, במה מדובר ובאיזה נושאים.

אורי מקלב: משרד האוצר, אפשר לבקש איזה הסבר?

אורי מקלב: האם אתם יודעים, אתם ישבתם וה-170 מיליון שקל, ידעתם מאיפה, יש הסכמות לזה?

אורי מקלב: אתם יודעים להסביר איך אתם חושבים שאפשר להתמודד עם זה?

<תמר לוי בונה: תמר לוי בונה, רפרנטית חקלאות במשרד האוצר.

<תמר לוי בונה: בליל העברת התקציב בממשלה, זה היה ב-11 בינואר, הוחלט על שורה של קיצוצים רוחביים כדי לתמוך במדיניות הממשלה, בהחלטות ממשלה תוספתיות בהתאם לכללי הגירעון וההוצאה כאשר הקיצוץ במשרד החקלאות הוא קיצוץ שנובע בעיקרו מהקיצוצים הרוחביים עליהם הוחלט.

<תמר לוי בונה: כתוצאה מכך, מתקציב של 1.9 מיליארד ₪ ירד תקציב משרד החקלאות לתקציב של 1.7, זה מהווה ירידה של כ-10% כאשר מדובר ב-170 מיליון ₪.

יעל כהן-פארן: את יכולה לדייק במספרים?

יעל כהן-פארן: כי המספרים שמונחים לפניי הם קצת שונים.

<תמר לוי בונה: כן.

<תמר לוי בונה: בתקציב 2019 החלטנו להעביר 85 מיליון שקלים, מה שהיה מנהלת תנופה, מתקציב ראש הממשלה ואיחדנו אותו עם התקציב של משרד החקלאות, זה היה כתוצאה מביקורת של חברי כנסת שטענה שבסעיף 04 של משרד ראש הממשלה מתקבצים יותר מדי סעיפים ביחד והם ביקשו מאיתנו להוציא כמה שיותר דברים ולהתאים אותם למשרד הרלוונטי, ואכן הפנמנו את הביקורת וב-2019 פשוט הסטנו 85 מיליון שקלים ו - - -

אורי מקלב: אבל את לא מחשיבה את ה-85 מיליון האלה.

<תמר לוי בונה: אז אני כמובן לא מחשיבה אותם כי זה פשוט - - -

אורי מקלב: אז עוד פעם, מתוך מיליארד כמה?

<תמר לוי בונה: וגם הם ספגו את הקיצוץ הרוחבי כמובן.

אורי מקלב: אז עוד פעם.

<תמר לוי בונה: בניכוי ה-85 מיליון, מדובר במיליארד ו-913 מיליון שקלים ב-2018 וזה ירד לתקציב של מיליארד ו-744 מיליון כאשר זו ירידה שמהווה כ-10%, 170 מיליון שקל קיצוץ.

<תמר לוי בונה: מתוכו, במספרים שמונחים לפניי במכון וולקני, בסך הכול בממוצע במשרד החקלאות קוצצו 10% ובמכון וולקני 14%, שהם כ-40 מיליון שקל, 43.

יעל כהן-פארן: רגע, ממיליארד ו-913 למיליארד ו-744 זה 180 מיליון בערך?

<תמר לוי בונה: 170 מיליון.

יעל כהן-פארן: 170 מיליון, וזה כולל ה-55 של וולקני.

<תמר לוי בונה: 43 של וולקני, כן.

יעל כהן-פארן: 43 של וולקני או 55?

<קריאה: 55.

<קריאה: מספרים תקציבים, משחקים תקציביים.

יעל כהן-פארן: אז שאלה, מה המספר המדויק?

אורי מקלב: אבל ודאי זה הרבה יותר מסך הכול התקציב.

יעל כהן-פארן: אבל האם ה-55, איפה שהוא הוחלט שמוולקני זה יהיה 55 מסך הקיצוץ של 170 מיליון ומכל שאר המשרד זה יהיה 120 מיליון, שזה כבר מתקציב של מיליארד ו-900 אחוז יותר קטן מ-10%, זה יותר קרוב ל-6%.

יעל כהן-פארן: השאלה היא איפה הייתה נקודת ההחלטה הזאת?

יעל כהן-פארן: מה גרם לה?

יעל כהן-פארן: אם יש קיצוץ רוחבי, זה רוחבי וזה פרופורציונלי.

אורי מקלב: אז השאלה היא, בכל המשרד זה 10% וכאן אנחנו מגיעים ל-22%.

אורי מקלב: זאת השאלה.

יעל כהן-פארן: זה פחות מ-10%.

אורי מקלב: מה שקורה, זה תקציב כזה משמעותי, ברגע שכאן זה 22% זה יוצא שבמקומות אחרים הקיצוץ שם היה של 6%, 7%, בסופו של דבר יוצא שבכל המקומות זה 6% או 7% וכאן זה 22%.

<תמר לוי בונה: נכון, אבל לאורך כל השנים בעבר זה היה הפוך ומשום מה לא שמענו את השאלות האלה.

<אליהו פיינרמן: זה לא נכון ויש לי שקופית שמראה את זה.

אורי מקלב: אוקיי, גם חיסול החשבונות הזה, מה שנקרא במרכאות, כשלוקחים את החשבון - - -

<תמר לוי בונה: זה לא עניין של חיסול חשבונות, אבל כשיש תקציבים בחקלאות שהולכים ונשחקים לאורך השנים אז יכול להיות שיש איזה שהיא נקודה שבה אי אפשר כבר להמשיך לשחוק - - -

אורי מקלב: אבל כל אחד מבין, את אשת מקצוע, שלא עושים, אי אפשר להחיל קיצוץ כזה גדול.

אורי מקלב: גם את אומרת, התנהלת רגיל ואתה פתאום בא ועושה את זה בבת אחת.

אורי מקלב: גם אם יכול להיות שזה היה הצורך וזה אולי מצטבר, אבל המשמעות של זה היא, זה לא מסתדר בזה שאתה עושה עכשיו כזה קיצוץ.

אורי מקלב: נניח שזה הצטבר או לא הצטבר, בסופו של דבר ברגע שזה נעשה בבת אחת, המשמעויות הן הרבה יותר גדולות.

אורי מקלב: מערכת לא יכולה להכיל קיצוץ כזה גדול, גם אם נניח שזה הצטבר.

אורי מקלב: החלטתם לפעול ככה, כל דבר שעושים עושים בהדרגה, אי אפשר לעשות דבר כזה בבת אחת.

אורי מקלב: המשמעות של באבחה אחת היא משמעות אחרת לגמרי.

אורי מקלב: מי שמנהל כספים צריך לעמוד, הוא צריך להגיד 'לא, אי אפשר, איך אפשר?

אורי מקלב: ' ואני לא שומע את זה, אתם עוד מצדיקים את זה.

אורי מקלב: אתם לא התערבתם למשרד החקלאות, איפה הוא צריך להוציא, משרד האוצר?

<תמר לוי בונה: קודם כל אני לא חושבת שזו ליבת הדיון, האם זה 22% או 14%, זה פשוט שאלות חשבונאיות.

<תמר לוי בונה: מדובר על קיצוץ של 43 מיליון שקלים, אבל ברור לי שזו לא ליבת הדיון.

אורי מקלב: את יכולה גם להתחייב שזה לא יותר מ-43?

אורי מקלב: יש לי כאן מספר של 55, את יכולה להתחייב שזה לא יהיה יותר מ-43 מיליון?

<תמר לוי בונה: זו שאלה חשבונאית, אני לא חושבת - - -

יעל כהן-פארן: לא, את יכולה להסביר לנו?

יעל כהן-פארן: מה זאת אומרת?

אורי מקלב: לא - - -

יעל כהן-פארן: לא, זו התחמקות.

אורי מקלב: רבותיי, אני רק מבקש לדעת בעניין הזה אם אתם ידעתם את המשמעות והסכמתם לכך שזה יהיה הקיצוץ שיעבור במכון וולקני?

אורי מקלב: זו התשובה שאני רוצה לקבל, אם אפשר.

אורי מקלב: בבקשה.

<תמר לוי בונה: לאחר ליל הממשלה, כפי שאמרה סיון ממשרד החקלאות, שהוא לילה מאוד ארוך שבמסגרתו מתקבלות ההחלטות, נגזר המספר שיש לקצץ במשרד החקלאות.

<תמר לוי בונה: אנחנו נתנו את האפשרות להנהלת המשרד להחליט והנהלת המשרד החליטה לקצץ אך ורק בתקציבי תפעול ולא בתקציבי מחקר או בשוליים בתקציבי מחקר ובתקציבי תמיכות, וכך עשינו.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: בבקשה.

<אליהו פיינרמן: אני רוצה שתי הערות.

<אליהו פיינרמן: אל"ף, בדבר הטענה שתמיד הופלינו לטובה ביחס למשרד החקלאות בקיצוצי רוחב, לצערי הלוואי שהיינו מופלים לטובה, לא כך הדבר, בדיוק הפוך.

<אליהו פיינרמן: בין 2015 ל-2019 בתקציב שכר ופעולות התקציב של משרד החקלאות גדל ב-13.25%, לא רואים את זה שם, ותקציב מכון וולקני קטן במינוס 16%.

<אליהו פיינרמן: מ-2015 עד 2019 כולל התקציב הנוכחי מכון וולקני קוצץ, אני חוזר, ב-16% ותקציב שכר ופעולות של משרד החקלאות עלה ב-13%.

<אליהו פיינרמן: השקף נמצא, כחול זה משרד החקלאות, העליות והירידות בתקצוב, מינהל משרד החקלאי, זה מספרי התקציב של מדינת ישראל.

<אליהו פיינרמן: כמו שאתם רואים, הפרש של 30% לרעת מכון וולקני.

<אליהו פיינרמן: 13.25 למינוס 16.

<אליהו פיינרמן: אז כך שהטענה הזאת שמקזזים היא לא נכונה.

<אליהו פיינרמן: אם לקזז, אז היינו צריכים לקבל הרבה יותר ממה שקיבלנו.

<אליהו פיינרמן: זו הערה אחת.

<אליהו פיינרמן: והערה שנייה וחשובה, כי אנשים לא כל כך מבינים, הגדלת תקציב המדען הראשי ב-60 מיליון שקל, המדען הראשי נותן תקציב מחקר לשלוש שנים.

<אליהו פיינרמן: אז קודם כל בשנה יש 20 מיליון שקל שהולכים לשוק לתחרות.

<אליהו פיינרמן: נניח שמכון וולקני זוכה ב-70% מהתקציב הזה, 60 מיליון שקל זה לשלוש שנים, 20 מיליון שקל לשנה - - - (היו"ר יעל כהן-פארן)

<אליהו פיינרמן: נניח שמכון וולקני זוכה ב-70% מהסכום הזה, נוריד 20% תקורה, שזה מה שבא לתקציב הפעולות של מכון וולקני, אז מה-60 מיליון שקל בשנת 2019 אתם יודעים כמה יש תוספת למכון וולקני?

<אליהו פיינרמן: 2.8 מיליון שקל.

<אליהו פיינרמן: לקצץ לנו 55 מיליון ולתת למדען הראשי 60 מיליון שקל שזה לשלוש שנים, אני לא יודע אם הקולות הקוראים, יכול להיות שזה בכלל יתחיל מ-2020, שמתוך זה אם נזכה ב-70%, שזה מעל הממוצע שלנו, אנחנו בדרך כלל שני שליש, נניח נזכה ב-70%, 2.8 מיליון שקל.

<אליהו פיינרמן: אז לא ייתכן שאתם מתגאים פה בכך.

<אליהו פיינרמן: אני לא כועס עלייך, חס וחלילה, סיון, אני יודע שאת מייצגת את המשרד, זה מין דבר עלוב ומבייש ומעליב.

<אליהו פיינרמן: כשאומרים 'הורדנו לכם 50, אבל לא, המחקר החקלאי נתן עוד 60 מיליון שקל למחקר חקלאי', מבייש ומעליב.

<אליהו פיינרמן: 2.8 מיליון במקרה הטוב, זה מה שיתווסף לנו בגלל התקציב הזה שהוסף למדען הראשי, לנו, לצרכי הניהול של המקום.

<אליהו פיינרמן: חבל שלא היה היושב ראש.

יעל כהן-פארן: וה-55 הם מניהול המקום?

יעל כהן-פארן: ה-55 מיליון, אני מבינה שאתם טוענים שמורידים לכם 55 מיליון והיא טוענת 43.

<אליהו פיינרמן: זה מה שכתוב בספר התקציב, אני לא יודע.

יעל כהן-פארן: אני מנסה להבין את הפער, זה פער די משמעותי, 12 מיליון.

<סיון ינקוביץ: יש בתוך סכום הפעולה של מינהל המחקר החקלאי תקנות שהן תקנות, מה שאנחנו מכנים תקנות של הרשאה להתחייב, שהאוצר אחראי לתקצוב המזומן שלהן בהתאם לקצב הביצוע או תקנות כאלה ואחרות שהן לא בתקציב הגמיש של מינהל המחקר החקלאי והם לא יכולים להשתמש בו לצרכים אחרים שלהם ומצד שני הם גם לא נדרשים לממן אותו.

<סיון ינקוביץ: אז כשלא כוללים בחשבון את התקנות האלה, שבהן גם הופחת תקציב, ואם יחסר שם אז זו תהיה בעיה של משרד האוצר להביא את זה מאיפה שהוא, כשלא כוללים את זה אז ההפחתה בתקציב שעומד לרשותו של מינהל המחקר החקלאי היא של כ-40 מיליון ₪.

יעל כהן-פארן: כ-40, אז כבר לא 43 - - - 40-35, זה עכשיו יורד.

<סיון ינקוביץ: לא 40-35, כ - - -

<קריאה: זה 43.

<סיון ינקוביץ: מ-55 שאתם רואים בספר התקציב ל-43.

<אליהו פיינרמן: אני פרופסור לכלכלה, הייתי בבוקר חצי שעה באוצר בשביל לנסות להבין, אני מודה, אני כבר זקן, אני לא קולט מהר, אבל עדיין, אני פרופסור לכלכלה ואני מודה שיצאתי משם מבולבל, אבל יכול להיות שאני צריך שעתיים בשביל לנסות להבין.

<אליהו פיינרמן: אם היו יושבים איתנו מקודם אז אולי הייתי מצליח, היה לי יותר זמן.

<אליהו פיינרמן: בגילי אי אפשר בחצי שעה, מתחילים להראות לי כל מיני דברים.

<אליהו פיינרמן: אני קורא את ספר התקציב של מדינת ישראל, זה מה שמוגש לי, זה מה שמוגש לאזרחי מדינת ישראל וזה מה שיש שם, 55 מיליון שקל.

<אליהו פיינרמן: אז מה הסיפורים האלה?

<סיון ינקוביץ: לא, המספרים כאן הם מספרים לא - - -

<אליהו פיינרמן: אין לי טענות אלייך, אישית, באמת, אני מאוד מעריך את העבודה שלך ושייאמר לפרוטוקול.

<סיון ינקוביץ: אני לא מתווכחת, הקיצוץ בסכום הפעולה של מינהל המחקר החקלאי, זה שהובא בספר התקציב, הוא 55 מיליון שקל.

<סיון ינקוביץ: מה שתמר מנסה, ואני מנסה לפרש אותה, זה שמתוך ה-55 מיליון שקל 15 מיליון שקל הם בעיה שלה, הם לא בתקנות הפעילות של מינהל מחקר, הם לא בתקנות שאתם מפעילים אותן.

<אליהו פיינרמן: זו בעיה של מדינת ישראל.

<אליהו פיינרמן: אם לא יהיה מכון וולקני זו בעיה של מדינת ישראל.

<סיון ינקוביץ: הם לא בתקנות של השכר שלכם והם לא בתקנות של הפעולות שלכם והם לא ישפיעו על הפעילות של מינהל המחקר החקלאי.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: פרופ' פיינרמן הוא מאוד עדין כלפייך, הוא גם עובד איתך, אז אני לא מצפה שהוא יכעס עלייך, מבחינתי את מייצגת של משרד החקלאות וגם אם לא הכול על כתפייך, את הגעת לכאן כמי שמייצגת את המשרד, לא הביאו את המנכ"ל, לא שלחו את המנכ"ל ואני רואה את זה מאוד בחומרה.

יעל כהן-פארן: זאת אומרת להבין מאיפה בכלל התקבלה ההחלטה שמקצצים בכזו דרמטיות ממכון וולקני, זו הרי לא החלטה שרוצים לסגור את המכון, אבל אני רוצה לומר שברקע עומדת החלטה שנויה מאוד במחלוקת, שנידונה שוב ושוב, וגם הייתה כאן בוועדת המדע לפני שנתיים או שנה וחצי ואולי יותר, לגבי העברת המכון לצפון.

יעל כהן-פארן: אני תוהה האם אין קשר בין הדברים, האם אין כאן איזה שהיא החלטה שלא הוחלטה להעביר, הרי זה עדיין בהתדיינויות, יש עכשיו עוד צוות שבודק את הדברים, האם יש משהו בטענות שאם יעבירו את המכון לצפון כל בסיס ההון האנושי של המכון לא יעבור איתו ולא יהיה מכון, אבל האם אין כאן איזה שהוא מהלך שבא להציב עובדות בשטח, לשים אקדח על השולחן?

יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים, אפשר להיות עדינים ולמנות ועדות בדיקה ואפשר להיות פחות עדינים.

יעל כהן-פארן: התחושה שלי כאן היא מאוד מאוד קשה, שבאים ומציבים עובדות, 'אתם לא רוצים לעבור?

יעל כהן-פארן: אין בעיה, נקצץ, עכשיו תתמודדו'.

יעל כהן-פארן: הרי אותם מחקרים, אם אני זוכרת נכון, וזה כבר היה לפני שנתיים, הדיון, שאמרו שצריך להוסיף תקנים למכון וולקני, הרי זה מכון כל כך מפואר, זו גאוותה של מדינת ישראל, היא הולכת בכל כנס בעולם ומנופפת בדגל, איזה מדהימה מדינת ישראל במחקר החקלאי שלה ואיך היא מובילה וכל הדברים המאוד יפים האלה מציבים אותנו בחזית הטכנולוגית העולמית, באמת העולמית, של החקלאות, אנחנו מעצמה חקלאית, כן, רק בזכות מכון מחקר אחד, מפואר, אבל אז באים מהצד השני, 'מכון המחקר לא רוצה להישמע להוראות הדרג הפוליטי?

יעל כהן-פארן: תשלמו'.

יעל כהן-פארן: אני באמת תוהה עד כמה ההחלטות האלה קשורות זו בזו.

יעל כהן-פארן: אני מחליפה את היושב ראש, אבל אין לי את רשימת הדוברים.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול אותך, סיון, באמת, כנציגת משרד החקלאות, אין הרי החלטה כזו או אחרת שאומרת שמכון וולקני יקוצץ, מכון וולקני זה המקום שאנחנו פחות רואים את חשיבותו ולכן שם יילך מרבית הקיצוץ, נכון?

יעל כהן-פארן: אין החלטה מיניסטריאלית כזאת, לפחות לא רשמית?

<סיון ינקוביץ: תראי, בסופו של יום, כשמתבצע קיצוץ רוחבי ואגף התקציבים דוחק אותנו לפינה לבצע את הקיצוצים הרוחביים האלה, אז נדרשות החלטות של שר ומנכ"ל היכן לבצע את הקיצוץ.

<סיון ינקוביץ: אז להגיד שאין החלטה, זה קצת להתעלם.

<סיון ינקוביץ: אולי אין פרוטוקול סדור שאומר שכך הוחלט, אבל כך הוחלט.

<סיון ינקוביץ: אני רק רוצה להתייחס לטענה, אני לא מעורבת ואין לי מידע לגבי הנושא של העברת וולקני לצפון, אבל אני חושבת, היות שהמנכ"ל והשר, שנת 2019 זה לא השנה הראשונה שהם מנהלים את המשרד, שאם הם היו רוצים להתנקם במכון וולקני, כפי שנאמר פה, אז הם היו יכולים לעשות את זה כבר בתקציבי 2017 ו-2018 ובתקציבי 2017 ו-2018 לא קיצצו.

<סיון ינקוביץ: היו קיצוצים רוחביים שהתקבלו בליל הממשלה, בהחלטת התקציב של 2017, גם לגבי קיצוצים - - -

<אליהו פיינרמן: אני קיבלתי מכתב מהמנכ"ל על הקפאה של 7 מיליון שקל חדש כבר עכשיו.

יעל כהן-פארן: ב-2018 כבר מקצצים לך?

<סיון ינקוביץ: נכון, אבל מדובר פה בינתיים רק על הקפאה והשיעור של הקיצוץ הזה הוא נמוך לאין ערוך מסך כל הסכום שמשרד החקלאות נאלץ לקצץ ב-2018.

<סיון ינקוביץ: זאת אומרת ב-2018 לא נעשה מהלך של הטלת קיצוץ על מינהל המחקר החקלאי שהוא יותר גבוה מהשיעור של התקציב שלו או שהוא על חשבון תקציבים של משרד החקלאות.

<אליהו פיינרמן: תסתכלי בבקשה, 2% לוולקני ו-2% למשרד החקלאות ב-2018.

<סיון ינקוביץ: המספרים האלה, בגלל שרשמתם אותם באחוזים ולא במספרים, אין לי שום דרך לדעת מה ספרתם פה, אבל אני יכולה לציין שהם ככל הנראה לא נכונים.

<סיון ינקוביץ: משרד החקלאות ופיתוח הכפר קלט הרבה מאוד יחידות שהיו במשרדי ממשלה אחרים במהלך אותם שנים, בין היתר רשות הבדואים, מטה הבדואים, החטיבה להתיישבות, פעילות הטיפול במפוני גוש קטיף, אז התקציב של משרד החקלאות, אם - - -

יעל כהן-פארן: הוא קיבל אותם רק ב-2018?

<סיון ינקוביץ: לא, לאורך כל השנים האלה, לכן קשה מאוד - - -

<קריאה: לא, זה תקציב שכר ופעולות, זה רק תקציבי שכר ופעולות.

<קריאה: (היו"ר אורי מקלב)

<סיון ינקוביץ: תקציב התפעול של משרד החקלאות קטן ב - - -

אורי מקלב: רבותיי, אני חייב, יש לנו גם - - -

יעל כהן-פארן: רק לומר.

יעל כהן-פארן: אמרתי את הדברים כשלא היית כאן, אני רק אחזור, שנראה לי תמוה שאין החלטה מיניסטריאלית - - -

אורי מקלב: אמרו לי שגם אמרת שיש קשר בהחלטה בין להעביר - - -

יעל כהן-פארן: ואני חוששת שיש קשר להעברה.

אורי מקלב: כולנו אמרנו את זה.

יעל כהן-פארן: אני אמרתי את זה בצורה ברורה ואני רוצה לומר שבאמת יש כאן עשרות חוקרים שעצרו את עבודתם, שהגיעו לכאן באמצע יום מחקר חשוב שלהם, כי כנראה הדבר, ברור שהוא בנפשם, אבל הוא גם באמת מצביע על חומרת המצב, על חומרת העתיד, לא רק של החוקרים, של המחקר, שאנחנו אומרים כאן שהמחקר הזה מציב אותנו בחזית העולמית.

יעל כהן-פארן: פינו מזמנם כאן עשרות חוקרים, אולי כדאי, אדוני היושב ראש, לתת גם להם לדבר, אפילו אחד או שניים, לשמוע מדם ליבם.

יעל כהן-פארן: הם פינו מזמנם - - -

אורי מקלב: יכול להיות על זמן הסיכום.

אורי מקלב: קודם כל אני רוצה להגיד לך משפט אחד, זה שאמרתי שגם אנחנו אמרנו, לא להמעיט בערך של מה שאת אמרת, הגם שלא שמעת אותנו גם את אומרת.

אורי מקלב: זאת אומרת שזה חוזר כמה פעמים, זה מעצים את זה יותר.

אורי מקלב: הפוך, אני אומר שזה מעצים יותר.

יעל כהן-פארן: בוודאי.

אורי מקלב: שכולם מכוונים לדבר אחד ואנחנו בעצם מביעים, משקפים את התחושה, יותר מתחושה, הרבה פעמים זה יותר מתחושה של כל אחד מאיתנו ואי אפשר להתעלם בעניין הזה.

אורי מקלב: אמרתי שחובת ההוכחה שזה לא ככה היא על מישהו אחר נמצאת, אם כל כך הרבה אומרים את זה אז מה שאומרים, זה גם צולע כמו ברווז וגם מגעגע, אז זה באמת מה שקורה.

אורי מקלב: אבל אני אומר לך, אנחנו אומרים את זה בצורה עדינה.

אורי מקלב: יש אפשרות לתת למישהו אחד.

אורי מקלב: בחלק המקצועי אני חושב שזה לא השולחן שהיה צריך לדון בזה, אנחנו רק בחלק המשמעותי והעקרוני.

אורי מקלב: בבקשה.

<נירית ברנשטיין: שמי ד"ר נירית ברנשטיין, אני חוקרת במכון וולקני ואני חברה בוועד החוקרים כבר שש שנים.

<נירית ברנשטיין: אני רוצה מאוד להודות לכבוד יושב הראש ולכבוד חברי הכנסת על קיום הדיון המהיר שמאפשר לנו - - -

אורי מקלב: את אורחת ותיקה פה, זאת לא פעם ראשונה.

<נירית ברנשטיין: בלית ברירה, מקומי במעבדה, לא בשולחן פה.

אורי מקלב: עצם זה שהם באים, חברת הכנסת פארן, זה כבר פגיעה.

אורי מקלב: זאת אומרת אנחנו בעצם מראים כאן

אורי מקלב: את הפגיעה - - -

יעל כהן-פארן: נכון.

אורי מקלב: זה לא רק הטרחה.

יעל כהן-פארן: אבל זה מראה על חומרת המצב, שהם פינו מזמנם כי המצב חמור.

אורי מקלב: כן, בוודאי, כבר פגעתם.

<נירית ברנשטיין: בכל אופן אנחנו שמחים שיש לנו אפשרות להציג בכמה מילים את המשמעות של ההחלטה ההרסנית הזאת לקיצוץ של מעל 70% מתקציב הפעולה של המכון.

<נירית ברנשטיין: המשמעות הזו, אני רוצה להגיד בצורה חדה וחלקה, שהמשמעות שלה זה ייבוש המכון והסגירה שלו.

<נירית ברנשטיין: חשוב להדגיש שזה בוער בעצמותינו, שמאז נכנס אורי אריאל לתפקידו כשר החקלאות הוא שם את מכון וולקני על הכוונת.

<נירית ברנשטיין: הוא מקדם יוזמה להעתיק את המכון ולהרוס אותו.

<נירית ברנשטיין: היקף הקיצוץ הלא סביר הזה מוכיח עוד פעם כי אין בכוונתו להעתיק את מכון וולקני אלא לחסל אותו.

<נירית ברנשטיין: המשמעות היא חיסול.

<נירית ברנשטיין: מצד אחד הוא מתהדר בפני מנהיגי עולם בהישגי המחקר החקלאי והחקלאות, מתפאר בתרומה של המחקר החקלאי, כמו שנאמר פה, והמוניטין הרב של המכון שלנו והחוקרים שלו, ומצד שני בו זמנית הוא פועל לחיסול ולריסוק המחקר החקלאי ולמכון בהליך שאנחנו רוצים להדגיש שבעינינו הוא הליך פסול.

<נירית ברנשטיין: אם אנחנו חוזרים שנתיים אחורה, אז ההצעה שהשר הגיש לממשלה, להעתיק את המכון לצפון, היא מנוגדת לחלוטין להחלטת ממשלה שהתקבלה ב-2012 שמדגישה את החשיבות של המחקר החקלאי, ולמה?

<נירית ברנשטיין: כי ככה זה כשמסמנים מטרה.

<נירית ברנשטיין: ההצעה הזו נתקלה בקשיים רבים, למה?

<נירית ברנשטיין: כי ככה קורה כשפועלים בניגוד להמלצות מקצועיות.

<נירית ברנשטיין: מינו אז צוות ממשלתי בראשות המועצה הלאומית לכלכלה שבדק את היתכנות המעבר לצפון ומסקנות הדוח היו חד משמעיות כנגד היוזמה להעברה מהירה והעתקה שלו צפונה והם הצביעו על הנזק המשמעותי שעלול להיגרם כתוצאה מכך.

<נירית ברנשטיין: מה עשו במשרד החקלאות?

<נירית ברנשטיין: הסתירו את הדוח הזה.

<נירית ברנשטיין: שוב פעם, ככה זה כשמסמנים מטרה.

<נירית ברנשטיין: המסקנות המקצועיות הרתיעו את השר?

<נירית ברנשטיין: הן לא הרתיעו.

<נירית ברנשטיין: באמצעות ראש הממשלה הוא הקים צוות לבחינת המעבר לצפון וגם הצוות הזה הסתיר את הדוח של המועצה הלאומית הכלכלה, וכי מדוע להגיד להם שיש כבר שני דוחות ממשלתיים שקובעים כי העתקת המכון עלולה לגרום יותר נזק מאשר תועלת?

<נירית ברנשטיין: וגם ההרכב של הצוות הזה היה מוטה למטרת העתקת המכון לצפון כבר מתחילתו.

<נירית ברנשטיין: ישבו בו אנשי נדל"ן ואנשי תכנון ואפילו לא חוקר אחד מתמחה בתחום החקלאות.

<נירית ברנשטיין: גם מהצוות הזה הסתירו את הדוח של המועצה הלאומית לכלכלה ורק אחרי שהוא נחשף בתקשורת, הקיום שלו, נאלץ השר להודות שהוא אכן קיים.

<נירית ברנשטיין: ושוב פעם, זה מראה על הכוונה וסימון מטרה.

<נירית ברנשטיין: אנחנו, ועד העובדים, בלית ברירה נאלצנו לבקש את עזרת בית המשפט העליון שקבע חד משמעית כי הרכב הוועדה מוטה והוא הורה לשמחתנו לצרף אליו נציג אשר עניינו מרכז המחקר החקלאי.

<נירית ברנשטיין: ואז, לפני מספר חודשים גילינו בתדהמה בפרסם באחד מעיתוני הכלכלה כי ראש הממשלה הורה על בחינה של מעבר מכון וולקני כאשר לחברו שאול אלוביץ קרקעות סמוך למכון.

<נירית ברנשטיין: אם זה נכון או לא נכון, אנחנו תוהים.

<נירית ברנשטיין: קראנו ליועץ המשפטי לממשלה לבדוק את הנושא וקיבלנו באמת תשובה שהנושא הזה כיום נמצא בבדיקה אצל היועץ המשפטי.

<נירית ברנשטיין: אבל מספר ימים לאחר מכן, לאחר פנייתנו ליועץ המשפטי לממשלה, התחילו לנחות עלינו גזרות בשרשרת שאחת מהן היא הסיבה שאנחנו יושבים פה היום.

<נירית ברנשטיין: האם זה נקמה?

<נירית ברנשטיין: שר החקלאות, באמצעות מנכ"ל המשרד, הנחית עלינו גזרות אחת אחרי השנייה ואני רוצה גם להציג פה משהו שהזכיר במילה אחת פרופ' פיינרמן, התקבל ב-5 בפברואר מכתב של המנכ"ל שאומר שמעתה ואילך בכל קליטה של עובד חדש יצוין בפניו כי מקום עבודתו יהיה בכל הארץ.

<נירית ברנשטיין: אם זה נכון על פי התקשי"ר או לא זו כבר שאלה אחרת.

<נירית ברנשטיין: וגם, שהוא מבקש לעדכן את תכנית העבודה, שהיא לא תכלול כל שיפוץ או בנייה שלא ניתן להעתיקה למקום אחר.

<נירית ברנשטיין: כלומר הוחלט כבר מראש או לפחות ננקטות פעולות מעבר ולפני ההחלטה של הצוות.

<נירית ברנשטיין: בנוסף לכך הוצא מכתב נוסף שמורה על הפסקת כל הליך תכנון שקשור למתחם.

<נירית ברנשטיין: כלומר הפעילות חוסלה ונעצרת עוד לפני שבכלל קיימת החלטה.

<נירית ברנשטיין: ואז אנחנו באים לעניין, הנושא שלשמו התכנסנו היום.

<נירית ברנשטיין: גילינו פתאום גזרה נוספת, את הקיצוץ האכזרי הזה בתקציב, קיצוץ שלמעשה גומר את המחקר החקלאי בישראל.

<נירית ברנשטיין: שר החקלאות, אנחנו לא מצליחים להשתחרר מהחשש ומהדאגה ששר החקלאות לא מצליח להעביר את המכון לצפון אז הוא יקצץ אותו ויפגע במחקר החקלאי בכל אופן שהוא יכול.

<נירית ברנשטיין: בשנים האחרונות, הנוכחות שלנו פה, המאמצים שאנחנו עושים, מטרתם היא מטרה אחת, הישרדות של המחקר החקלאי והישרדות של החקלאות בארץ.

<נירית ברנשטיין: מבחינתנו השר חצה קווים אדומים ועולות פה שאלות, האם הוא מחסל את המחקר החקלאי בישראל בשל מאבק אישי בחוקרי וולקני?

<נירית ברנשטיין: האם הוא מקריב את המחקר החקלאי בגלל אינטרסים אישיים?

<נירית ברנשטיין: אולי בגלל הסכמים לא ברורים שמניעם לא ברור.

<נירית ברנשטיין: ואני רוצה לפנות שוב פעם לחברי הוועדה ולנוכחים בבקשה לעזור לנו לעצור את האיוולת הזאת שמבוססת על שיקולים שהם לא ברורים ולא ענייניים וההשלכות שלה לגבי המחקר החקלאי והחקלאות יכולות להיות הרות אסון.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: רבותיי, אנחנו מקיימים כאן דיון של קרוב לשעה וחצי בעניין.

אורי מקלב: אני חושב שכל אחד מבין את המסקנות לבד.

אורי מקלב: יש כאן שני היבטים מרכזיים, קודם כל המהות ואחרי זה ההתנהלות.

אורי מקלב: המהות, ברור מאוד, ואני חושב שזה ברור לכול ולא קיבלנו תשובות בעניין הזה, מה ההשלכות החמורות לגבי מכון וולקני.

אורי מקלב: היטבתם להסביר את זה, הדברים ברורים, לא צריך להיות מבין גדול בעניין הזה, ומצד שני, יש כאן עוד נושא, שהוא שזור אחד בשני, לצערי במקרה הזה זה גם ההתנהלות וההתנכרות של משרד החקלאות מול מכון וולקני.

אורי מקלב: ככה לא מנהלים וככה לא מתנהלים מול מכון שהוא ממשלתי, הוא סמך, לא משנה איך שהוא מתנהל, מצד אחד בחשיבות הגדולה מאוד ובתרומה הגדולה מאוד ומצד אחד באחריות שיש למשרד מול מישהו שנמצא על שולחנו.

אורי מקלב: גם אם הוא היה מכון - - - בחשיבות בקשר, אני אומר, במסורת רבת השנים שיש בין משרד החקלאות למכון וולקני קרה משהו.

אורי מקלב: הדבר הזה צריך טיפול.

אורי מקלב: אנחנו רואים את זה, באמת אנחנו מבקרים את הנושא, אני אומר בלשון עדינה, גם באופן כללי למשך כל התקופה, בשנתיים-שלוש האחרונות, וגם עכשיו, במיוחד עכשיו, בקיצוץ הדרמטי.

אורי מקלב: אם זה היה כל מקום אחר, ההתנהלות המכובדת והאחראית שאנחנו רואים פה של החוקרים שבאים לכנסת לשולחן הדיונים היינו מקבלים משהו אחר לגמרי, התגובות היו אחרות לגמרי.

אורי מקלב: אני לא חושב שצריך לנצל את ההתנהלות הזו ואת המכובדות הזו כדי לפגוע בהם.

אורי מקלב: אני חושב שכאן אנחנו צריכים יותר להיות מעורבים הרבה יותר בגלל שאתם לא יודעים דרך אחרת, זה האופי שלכם להתנהל ככה ומכריחים אתכם היום לבוא לכאן ולצעוק על תקציב שבמקומות אחרים היינו רואים תופעות אחרות, שאז יכול להיות שהמשרדים היו צריכים לדבר אחרת.

אורי מקלב: אבל זה לא פוטר אותנו מלהמשיך ללוות את זה באופן המיידי והדחוף בציר אישור התקציב.

אורי מקלב: לכן אנחנו נבקש דיון דחוף בוועדת הכספים, דיון משותף בוועדת המדע והטכנולוגיה וועדת הכספים כשאנחנו מדברים על לפני אישור התקציב כדי לדון במשמעות וגם להיכנס הרבה יותר לנושא המקצועי.

אורי מקלב: אני חושב שזה באמת מתחבר מאוד לעובדה הזאת שמנכ"ל המשרד או השר לא הגיעו.

אורי מקלב: עם כל הכבוד לעובדים האחרים, אני מאוד מעריך, גם שאמרו לי את זה קודם, זה עדיין לא פותר, במיוחד כשאני עכשיו יודע שזה לא תשובה מקצועית, 'תשמע, יש ככה וככה', אנחנו רואים שיש הרבה יותר, אנחנו יודעים מה המשמעות.

אורי מקלב: אנחנו לא שמענו שהכנתם, שאתם מביאים לנו תשובות, מאיפה אתם מנחים אותם לעשות את זה.

אורי מקלב: אני חושב שמה שצריך להיות באופן דחוף, ואני מופתע, ואנחנו גם קוראים לכם לשבת, לשבת עם המכון, לשבת על התקציבים, לדעת על מה מדובר, איך אתם חושבים שהם צריכים לעשות את זה.

אורי מקלב: איך אפשר לעשות דבר כזה באופן דרמטי ואקוטי בלי שאתם - - - כשאתם מדברים דרך הכנסת בעקבות התקציב.

אורי מקלב: אני מקריא את המסקנות.

אורי מקלב: הוועדה מביעה התנגדות חד משמעית לקיצוץ בתקציבי מכון וולקני.

אורי מקלב: אנחנו באמת מקבלים את בקשת חברי הכנסת לקיים דיון בדחיפות, אנחנו נפנה בעניין הזה.

אורי מקלב: הוועדה תדרוש ממשרד החקלאות ומהשר העומד בראשו לחזור לצעדים בוני אמון בין החוקרים ומנהלי מכון וולקני, למנוע את הקיצוץ שהוא מכת מוות למחקר החקלאי עבור מדינת ישראל.

אורי מקלב: חמש, הוועדה חוזרת על כך שאין עוררין שמכון וולקני הוא מכון המחקר הטוב ביותר ומקומו כמוביל בעולם במחקר חקלאי ואת המעמד הזה יש לשמור.

אורי מקלב: שש, הוועדה מבקשת דיווח ותקיים ישיבת מעקב בנושא ועל ציר הדחוף.

אורי מקלב: זה אני אומר בסוגריים, על ציר הדחוף.

אורי מקלב: הוועדה חוזרת ומדגישה שאת פירות ההשקעה במחקר רואים רק בטווח הארוך, קיצוץ כזה משמעותי פירושו פגיעה מהותית במחקר העתידי החקלאי הבסיסי ובעתידה הכלכלי של המדינה וביטחונם של אזרחי המדינה.

אורי מקלב: יש כאן התייחסות לזה, אני באמת כתבתי את זה לאור הדיבור האחרון.

אורי מקלב: אני מודה לכם, אנחנו נמשיך, אנחנו לא בורחים מכאן ואנחנו נקווה לימים טובים יותר.

אורי מקלב: כל טוב לכם.