ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 717, 2018-02-25 10:30

אלי אלאלוף: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על הקדמת המועדים לעניין תוספת הוותק לקצבת הזקנה.

אלי אלאלוף: מי מסביר?

<אייל מדן: רפרנט ביטוח לאומי, אגף התקציבים, משרד האוצר.

<אייל מדן: בחוק ההתייעלות הכלכלית לשנים 2017 ו-2018 בוצע תיקון שמיטיב עם אוכלוסיית הקשישים שלא צברו את מלוא תוספת הוותק מקצבת הזקנה.

<אייל מדן: אני מזכיר שתוספת ותק ניתנת כשני אחוזים לכל שנה.

<אייל מדן: בוא נגיד שהמצב שהיה לפני התיקון של 2017 ו-2018, מעבר לעשר שנים של צבירת זכויות בביטוח הלאומי, של תשלום דמי ביטוח לאומי, צוברים שני אחוזים תוספת לקצבת הזקנה עד מכסה של 50 אחוזים בקצבת הזקנה.

<אייל מדן: התיקון בשנה שעברה קבע שבמקום תחילת תוספת הוותק החל מהשנה העשירית, הספירה שלל השנים תחל בעצם בשנה הראשונה אבל בהדרגה, בארבע פעימות.

<אייל מדן: אני אזכיר את הפעימות.

<אייל מדן: נקבע שבשנת 2017 זה החל מהשנה התשיעית, בשנת 2018 זה החל מהשנה השמינית, בשנת 2019 החל מהשנה הרביעית, החל מ-2020 מהשנה הראשונה.

<אייל מדן: בעצם תבוטל לגמרי תקופת האכשרה שהייתה נהוגה עד כה.

<אייל מדן: התיקן שמובא היום מקדים את הפעימה של שנת 2020.

<אייל מדן: הוא בעצם מקדים בשנה את הפעימות של 2019 ו-2020 ל-2018 ו-2019, כך שבשנת 2019 כבר נגיע למצב שלא תהיה יותר תקופת אכשרה לצבירת תוספת הוותק ויוכלו לצבור תוספת ותק החל מהשנה הראשונה ובשנת 2018 שכבר החלה, צבירת תוספת הוותק תחל כבר מהשנה הרביעית במקום מהשנה השמינית כפי שהיה אמור להיות עד כה.

<אייל מדן: זאת מהות התיקון.

<אייל מדן: אשמח לענות לשאלות, אם יש.

אלי אלאלוף: זה מקובל עליכם?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: עיקר התיקון הוא מה שעשינו בחוק ההסדרים הקודם, אז ביטלנו את עשר שנות האכשרה שיצרו אפליה בעיקר בין עולים לאזרחים שנולדו כאן או שחיים כאן בשנות העבודה מעל 35 שנים ובין נשים עקרות בית.

עודד פורר: הרבה מאוד נשים, גם הן, בגלל שחלק מהזמן היו עקרות בית, לא הצליחו להגיע למלוא תוספת הוותק.

עודד פורר: יש בהקשר של עולמות השלמת ההכנסה לתוספת הוותק וזה רק אם מתייחסים לשכבה הנמוכה ביותר.

עודד פורר: אם מישהו חי בתוך עולם של השלמת הכנסה והוא קיבל עכשיו תוספת של 300 שקלים, בתוספת ותק ייגרעו ממנו 300 שקלים בהשלמת הכנסה.

עודד פורר: הוא לא ניזוק מבחינת ההכנסה הכוללת שלו.

עודד פורר: אבל מישהו שהיה נניח רק עם 100 שקלים תוספת השלמת הכנסה, קיבל עכשיו תוספת של 300 שקלים בתוספת הוותק, הוא יקבל עוד 200 שקלים בחודש וגם שמרנו לו – וזה תיקון שעשינו בפעם הקודמת – על כל הזכויות האחרות שיש לו כתוצאה מכך שהוא היה בעולם השלמת הכנסה כמו הפטור מארנונה.

אלי אלאלוף: הקצבאות שהיו לו.

עודד פורר: כן.

אלי אלאלוף: ידעתם על כך מראש?

אלי אלאלוף: שומרים לו על כל האינטרסים ועל כל ההטבות שהיו לו בעבר, אבל לא קצבאות.

אלי אלאלוף: למשל קצבאות הכנסה.

עודד פורר: אם קיבלתי 100 שקלים השלמת הכנסה, במקום ה-100 שקלים האלה אני מקבל 200 שקלים או השנה 154 שקלים תוספת ותק.

עודד פורר: הרווחתי 54 שקלים יותר בכסף אבל עדיין שמרתי על עולם השלמת ההכנסה מבחינת ההטבות מסביב, שאגב, שוות מאות שקלים בחודש.

אלי אלאלוף: אתם מסכימים אתו?

עודד פורר: תיארתי את זה נכון?

<אייל מדן: הנושא עלה.

עודד פורר: לגבי חדשים, לא.

עודד פורר: מי שנמצא בשקל אחד מעל השלמת הכנסה, לא נהנה מזה.

אלי אלאלוף: זה מקובל עליך.

<אייל מדן: כן.

<אייל מדן: אני רק אוסיף ואומר שזה עלה בפעם הקודמת.

עודד פורר: מעניין אותי לשמוע מביטוח לאומי נתונים.

עודד פורר: מהי השכבה, מתוך מקבלי תוספת הוותק הזו, שבעצם אדישה לתוספת.

עודד פורר: זאת אומרת, הם קיבלו תוספת וירדה להם השלמת הכנסה והם לא נהנים ממנה.

אלי אלאלוף: תרד להם.

<גבריאלה הילברון: מינהל המחקר, הביטוח הלאומי.

<גבריאלה הילברון: קשה לי מאוד לענות על זה.

<גבריאלה הילברון: קשה לומר בוודאות את מספר האנשים שהם אדישים, כמו שהגדיר חבר הכנסת, לשינוי.

<גבריאלה הילברון: אנחנו צריכים לעשות חישוב מראש כמה הם יקבלו בסופו של דבר ואת זה נדע בוודאות רק בשלב הבא.

מיכל בירן: למה?

<גבריאלה הילברון: כי היום הם מקבלים השלמת הכנסה כי הם עדיין לא קיבלו הם עדיין לא קיבלו את התוספת.

<גבריאלה הילברון: יכול להיות שהתוספת תוציא אותם מהשלמת הכנסה.

מיכל בירן: אבל את יודעת כמה מקבלים היום ואת יודעת כמה תהיה התוספת, אז למה קשה לחשב?

<גבריאלה הילברון: אני יודעת כמה מקבלים היום.

<גבריאלה הילברון: אם בתהליך מישהו למשל משנה גיל לגיל 80, הכול משתנה.

מיכל בירן: כל אלה תוחלות שיש לך בכל חישוב.

<גבריאלה הילברון: בהבטחת הכנסה יש שלוש קבוצות גיל.

עודד פורר: אני אומר יותר מזה בהקשר הזה.

עודד פורר: זה נכנס בבסיס התקציב.

עודד פורר: זאת אומרת, מהתוספת הזו ייהנו גם אלה שהיום הם בני 55 והם בכלל לא בעולם הזה, אבל כשהם יתקששו - ייכנסו לעולם קצבת הזקנה - הם כן ייהנו מזה שהם מקבלים את תוספת הוותק כמו כל אזרח ישראלי אחר.

<גבריאלה הילברון: בגדול אני יכולה להגיד שיש כ-100,000 מתוכם שמקבלים השלמת הכנסה.

<גבריאלה הילברון: האם התוספת תוציא אותם מהשלמת הכנסה או לא?

מיכל בירן: אבל את יודעת בדיוק כמה הם מקבלים.

<גבריאלה הילברון: יש שינויים גם בגיל שלהם וגם במצב המשפחתי שלהם.

עודד פורר: להערכתך, כמה אנשים מקבלים כ-150 שקלים תוספת השלמת הכנסה?

עודד פורר: אתם יודעים לומר?

<לבנה עזרא: ביטוח לאומי.

<לבנה עזרא: אני יכולה להגיד לכם בוודאות שבשנת 2018 ו-2017, עת שילמנו את התוספת, מדי שנה נפלו ממעגל מקבלי שלמת הכנסה כ-1,000 אנשים.

<לבנה עזרא: זה אמור לתת לכם אינדיקציה פחות או יותר גם לשנים הבאות.

<גבריאלה הילברון: השנה יש לנו גם את מתווה הנכים ולכן אנחנו מאוד מתקשים לומר לך איך זה ישפיע.

<אייל מדן: יש עוד נקודה אחת קטנה.

<אייל מדן: ב-2017 ו-2018 גם ייתנו תוספת לקצבת השלמת הכנסה בגובה של 250 מיליון ב-2017 ו-150 מיליון ב-2018.

עודד פורר: זה היה חלק מהתכנית.

<אייל מדן: זה היה חלק מהתכנית ולכן בעצם נתנו תוספת.

עודד פורר: מי שיצא, זה רק מי שנמצא בשוליים.

עודד פורר: רק מי שנמצא בקצה.

אלי אלאלוף: אתה יכול לומר לנו אם זה נוצל, כל הסכום הזה של 250 ו-150 מיליון שקלים.

<אייל מדן: כן.

<אייל מדן: כמובן.

<אייל מדן: הגדילו את הקצבה.

אלי אלאלוף: זה מנוצל באופן מלא?

<גבריאלה הילברון: בינואר 2018 הגדלנו את קצבאות השלמת הכנסה וגם בינואר 2017 בדיוק לפי המתווה.

אלי אלאלוף: נוצלו באופן מלא?

<גבריאלה הילברון: כן.

<לבנה עזרא: לרוב הניצול הוא גבוה יותר.

אלי אלאלוף: הוא לא דורש מהלך אישי של כל אחד?

<לבנה עזרא: לא.

<לבנה עזרא: המהלך האישי שאנחנו מבצעים הוא לגבי אלה שבעבר נפלו ממעגל השלמת הכנסה בגלל הכנסות ועתה, כשאנחנו מגדילים להם את השלמת ההכנסה, יש להם פוטנציאל לקבל זכאות להשלמת הכנסה.

<לבנה עזרא: יש לנו 5,000 מבוטחים שאנחנו מוציאים להם מכתבים בימים אלו, בעקבות העלאת השלמת הכנסה.

אלי אלאלוף: ואתם מאמינים שקרוב ל-100 אחוזים ינוצלו.

<לבנה עזרא: לא.

<לבנה עזרא: אמרתי גם בוועדות הקודמות.

<לבנה עזרא: אנשים לא רוצים להגיש תביעות אבל אנחנו כן שולחים מכתבים ואנחנו מקווים שהמיצוי יהיה עד כמה שניתן מרבי.

<לבנה עזרא: בוודאי שלא 100 אחוזים.

אלי אלאלוף: כולל מכתבים ברוסית?

<לבנה עזרא: לא.

<לבנה עזרא: המכתבים שלנו הם רק בשפה העברית אבל אתר האינטרנט מותאם גם ברוסית.

עודד פורר: למה לא להוציא מכתבים בשפה הרוסית?

עודד פורר: אגב, הם יודעים במערכת מי דובר רוסית.

<לבנה עזרא: לא.

עודד פורר: למה?

עודד פורר: לפי מספר תעודת זהות.

<לבנה עזרא: לא.

<לבנה עזרא: אנחנו לא יודעים מי דובר רוסית.

<לבנה עזרא: אנחנו יודעים את ארץ המוצא.

עודד פורר: אני מציע לכם להתחבר למערכות של משרד הקליטה.

עודד פורר: בסך הכול אנחנו באותה ממשלה.

<לבנה עזרא: גם משרד הקליטה לא מוציא את כל המכתבים שלו בשפה הרוסית.

<לבנה עזרא: אני במקרה בקשר אתם.

<לבנה עזרא: המוסד לביטוח לאומי איננו מוציא מכתבים בשפה הרוסית.

עודד פורר: אדוני, אני חושב שצריך לבקש בהקשר הזה שמכתבים – אגב, לא רק בשפה הרוסית אלא גם בשפה האמהרית – יצאו בהתאם לארץ המוצא של אותו אזרח ותיק.

אלי אלאלוף: אל תבקש במהלך הנוכחי.

עודד פורר: לא, לא במהלך הנוכחי.

עודד פורר: אגב, עשינו את זה במשרד הפנים במהלכים מסוימים.

עודד פורר: למשל, כאשר מגיע עכשיו אזרח בנושא של הביומטרי, הוא יקבל את הפרטים שלו גם בשפות אחרות.

עודד פורר: זאת חובה במדינה שהיא מדינה קולטת עלייה.

עודד פורר: יש לנו עולים בגילים מבוגרים שאין להם יכולת לקרוא ואז אולי הם לא יודעים ולא ממצים את הזכויות שלהם.

עודד פורר: אני כן אומר בהקשר של החקיקה הזו שכולם נוגעים כל הזמן בעולם של השלמת ההכנסה ודווקא מה שהחוק הזה עושה, תוספת הוותק הזו, זה לאזרחים שנמצאים עם שכר מאוד נמוך, הם לא בעולם של השלמת הכנסה ועבורם זאת אולי התוספת היחידה והמשמעותית.

עודד פורר: אנחנו כולנו יודעים שגם בעולם השלמת הכנסה, גם אם אתה נמצא מעליו ב-100 או ב-200 שקלים, אתה עדיין נמצא ברף מאוד נמוך של הכנסה וזאת פעם ראשונה שהם מקבלים איזושהי תוספת שאפילו שהיא לא בעולם השלמת הכנסה היא מסייעת להם לעלות קצת.

עודד פורר: אני חושב שגם בנתונים הבינלאומיים, כשתסתיים הרפורמה הזו, היא תציב את מדינת ישראל במקום אחר בהשוואה למדינות ה-OECD.

מיכל בירן: אני לא מבינה איך זה יחול על האנשים האלה.

מיכל בירן: מי שמרוויח ממש ומקבל מעט כסף, הוא אמור גם לקבל השלמת הכנסה ואז זה פוגע בו.

מיכל בירן: מי האנשים שאתה מדמיין שזה משפר את מצבם?

עודד פורר: אני אומר שגם מי שנמצא מעל הרף של השלמת הכנסה, הוא עדיין נמצא בשכר נמוך.

עודד פורר: זה נכון שהוא לא בעולם השלמת ההכנסה, אבל עדיין שכרו הוא שכר נמוך.

עודד פורר: גם מישהו שמרוויח ובסוף מתקיים מהכנסה חודשית של 3,000 שקלים או 3,100 שקלים, הוא לא נכנס בעולם השלמת הכנסה.

עודד פורר: עדיין הוא מקבל כאן תוספת, בסוף הרפורמה, של 300 שקלים.

מיכל בירן: זה נכון אבל נראה לי שהדבר הנכון היה להעלות.

מיכל בירן: במקום לעשות דברים מסובכים, שאני מבינה שזה מסבך את החישובים, אבל אם בעצם מוסיפים תוספת שהיא תוספת ותק, פשוט צריך להעלות את האף של השלמה.

עודד פורר: עשינו גם את זה.

עודד פורר: כחלק מהרפורמה נוספו 400 מיליון שקלים, 250 מיליון ב-2016 ו-150 ב-2017.

עודד פורר: פשוט הרף לעולם השלמת הכנסה עלה.

עודד פורר: אני לא יודע לומר בדיוק בכמה ואולי הם ידעו לומר אבל רף הכניסה לעולם השלמת ההכנסה עלה.

עודד פורר: היה יותר קל להיכנס לעולם הזה בשנתיים האחרונות.

<רועי קרת: הערה לפרוטוקול.

<רועי קרת: ביטוח לאומי.

<רועי קרת: לתפיסת הביטוח הלאומי התיקון הזה הוא הישג בסיכום עם אוצר המדינה, התיקון הזה אמור להיות ממומן על דרך השיפוי והוא שיפוי יקר.

<רועי קרת: לפי חישובי המוסד כרגע, סדר גודל של 800 מיליון שקלים.

<רועי קרת: לצערי אוצר המדינה פיצל בחוק ההסדרים את סעיף הגמלה מסעיף השיפוי וסעיף השיפוי לא יהיה כאן.

<רועי קרת: אנחנו מניחים שהוויכוח הזה יתעורר במקום שהוא כן יהיה.

<רועי קרת: אנחנו לכן רוצים לשים את זה בפרוטוקול כבר עכשיו.

עודד פורר: 800 מיליון שקלים, זה אומר שיש עוד 200 מיליון שקלים שאנחנו צריכים לדבר עם האוצר איך הם ילכו לטובת הקשישים במדינת ישראל כי הם אמרו לנו שזה עולה מיליארד.

<רועי קרת: זה קצת יותר מ-800.

<רועי קרת: זה 830.

<לבנה עזרא: כבר שילמנו חלק.

אלי אלאלוף: הביטוח הלאומי עכשיו דואג לכספי האוצר או להפך?

<רועי קרת: לא.

<רועי קרת: הביטוח הלאומי דואג לכספי הביטוח הלאומי.

אלי אלאלוף: אם האוצר מאשר, בדרך כלל הוא עומד בהתחייבויות שלו.

<רועי קרת: לפעמים הוא עומד בהתחייבויות.

<אייל מדן: תמיד.

אלי אלאלוף: מה אתם עושים כשהוא לא עומד בהתחייבות?

אלי אלאלוף: מפסיקים את הקצבה?

<רועי קרת: לא.

<רועי קרת: הוועדה הזאת כבר יודעת, כי היה כאן דיון לפחות פעמיים על העניין הזה.

<רועי קרת: ביטוח לאומי רואה כבר באופק את המקום שבו תהיה בעיה מבחינת תשלום קצבאות.

<רועי קרת: כל העלאה כזו של קצבה שאין כנגדה מקור מימון, לא נותנים לנו להעלות את דמי הביטוח או לא משפים אותנו לפי סעיף 32, המשמעות היא שבמקום ב-46 או ב-44, אני לא יודע כמה זה היום, המועד שבו ייגמר לנו הכסף יוקדם ל-38.

אלי אלאלוף: אז כולם יהיו בריאים.

<אייל מדן: אני רק אומר שוועדת הכנסת החליטה לפצל את הסעיף הזה - זה לא מה שאנחנו החלטנו – והוא יידון בוועדת הכספים אחרי שכל התיקונים יחוקקו ואז נדע גם כמה בדיוק גובה השיפוי צריך להיות.

<אייל מדן: אני אומר לפרוטוקול שכפי שהתחייבנו, בכוונתנו לשפות באופן מלא על התיקון הזה.

<אייל מדן: אני אומר את זה לפרוטוקול.

<אייל מדן: כך יהיה.

אלי אלאלוף: לא הבנתי מה התהליך שמביא את הצעת החוק הזאת לוועדת כספים.

אלי אלאלוף: למה?

<אייל מדן: זה נדון בוועדת הכנסת.

<טלי ארפי כהן: הסעיף של השיפוי מאז ומתמיד נדון בוועדת הכספים.

<טלי ארפי כהן: הוא נגזר עכשיו מהתיקונים שגם נדונים כאן בוועדת העבודה והרווחה שזה הסיעוד והשיבוב.

<טלי ארפי כהן: בהתאם לכך צריך להתאים את סעיף השיפוי.

עודד פורר: התוספת הזאת גם תשולם רטרואקטיבית מינואר?

<טלי ארפי כהן: מינואר 2018.

<טלי ארפי כהן: כן.

<יעל סלנט: זה אומר שתצטרכו אקטיבית ללכת לאנשים האלה שאתם חושבים שהם מושפעים כדי למצות את הזכות הזאת שלהם.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: זה אוטומטי כי הם מקבלים קצבת זקנה.

<רועי קרת: הכסף נכנס לחשבון הבנק.

<לבנה עזרא: אנחנו יודעים מי הפוטנציאל, מי האוכלוסייה.

<יעל סלנט: הם צריכים לגשת אליהם באופן אקטיבי.

<יעל סלנט: הם גם אמרו את זה בפרוטוקול של הדיון הקודם.

עודד פורר: לגבי השלמת הכנסה.

<לבנה עזרא: רק השלמת הכנסה.

<לבנה עזרא: מי שיצא מהמעגל, אנחנו ניגשים אליו באופן אקטיבי אבל לא תוספת הוותק.

<לבנה עזרא: תוספת הוותק, בוודאות כשאנחנו יודעים.

אלי אלאלוף: יש עוד הערות?

<יעל סלנט: חברת הכנסת פלוסקוב העלתה את התהייה שגם עלתה כאן מהצד הזה של השולחן לגבי כל אותם אנשים שמקבלים היום השלמת הכנסה ומקבלים תוספת ותק, ותוספת הוותק שהם יקבלו אותה כוח התיקון הזה, בעצם תיבלע בתוך הבטחת ההכנסה מכיוון שתוספת הוותק מנוכה מקצבת הזקנה.

<יעל סלנט: אנחנו יודעים שההשפעה הפוטנציאלית של התיקון הזה במקסימום שלה הוא 20 אחוזים מקצבת אזרח ותיק כי אלה שני אחוזים לכל שנה.

<יעל סלנט: בהשפעה המקסימלית שלה היא 20 אחוזים מקצבת אזרח ותיק והוועדה הייתה רוצה לקבל איזושהי הערכה תקציבית כמה זה יעלה אם 20 אחוזים מקצבת אזרח ותיק לא תבוא בחשבון באופן כללי בהבטחת הכנסה.

<אייל מדן: אין לי כאן את החישוב הזה.

<אייל מדן: אנחנו נצטרך לעשות חישוב.

<אייל מדן: אני כבר אומר שזה בניגוד לעמדת הממשלה ולהחלטה שהתקבלה.

<אייל מדן: אין לזה מקור תקציבי, לדבר הזה.

<יעל סלנט: זאת לא הערה שלי.

אלי אלאלוף: זאת לא הערה שלך וגם לא שלי.

מיכל בירן: אבל הערה ובה.

<אייל מדן: הנושא הזה נדון גם עכשיו וגם בפעם הקודמת.

<אייל מדן: בסופו של דבר אנחנו מיטיבים עם מצבם של כולם.

<אייל מדן: יכול להיות שיש כאלה שיהיו אדישים לתיקון אבל בעצם אנחנו מיטיבים עם רוב מוחלט.

<אייל מדן: אף אחד לא נפגע.

<אייל מדן: אני יכול לומר שבחישוב שעשינו בתיקון הקודם, העלות הייתה 1.4 מיליארד שקלים אבל בגלל שחלק מהתיקון, כמו שאמרתם, מי שמקבל השלמת הכנסה לא מוטב מצבו מהתיקון, סך הכול זה עלה 1.05 מיליארד שקלים.

<אייל מדן: זה יכול לתת לכם אולי קצת מושג בערך מה העלות.

עודד פורר: 350 מיליון.

<אייל מדן: בערך 350 מיליון.

<אייל מדן: אני לא יודע להגיד את זה בוודאות אבל זה סדר הגודל.

<אייל מדן: זאת תוספת שלא נלקחה בחשבון.

אלי אלאלוף: אפשר להצביע.

עודד פורר: אני בכל מקרה מגיש רביזיה.

אלי אלאלוף: אתה יכול להגיש רביזיה גם ללא הצבעה?

<יעל סלנט: לא.

<קריאה: מתי זה אמור לעלות במליאה?

עודד פורר: אני רוצה שהיא תעלה ביום רביעי הזה.

עודד פורר: זה אמור לבוא עם כל התקציב.

עודד פורר: אם זה לא יסתדר, אני אסיר את הרביזיה.

עודד פורר: אני בוודאי לא אתקע את החוק.

אלי אלאלוף: יהיו שתי רביזיות?

אלי אלאלוף: גם אני יכול להגיש רביזיה?

אלי אלאלוף: מי בעד הצעת החוק?

<יעל סלנט: לא הקראנו.

<יעל סלנט: פרק' ה' - ביטוח לאומי סעיפים 23, 24(2)(ב) ו-(3), – הקדמת המועדים לעניין תוספת ותק לקצבת זקנה בסעיף 104 - בסעיף קטן (ב), במקום "ביום ד' בטבת התש"פ (1 בינואר 2020)" יבוא "כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019).

<יעל סלנט: זה אמר שמינואר 2019 הוראת הקבע תיכנס לתוקף ותוספת הותק תתחיל להימנות החל מהשנה הראשונה.

<יעל סלנט: בסעיף 106 – בסעיף קטן (ב), במקום "8" יבוא "מ-4".

<יעל סלנט: כלומר, בשנת 2018 תוספת הוותק תתחיל להיספר החל מהשנה החמישית.

<יעל סלנט: סעיף קטן (ג) – יימחק.

<יעל סלנט: זאת הפעימה שהייתה אמורה להיות ב-2019.

<יעל סלנט: תחילתם של הסעיפים האלה כנוסחם בחוק זה הוא ב-1 בינואר 2018 וכאמור, התוספת של ינואר 2018, הקיצור לארבע שנים, יתחיל כבר מה-1 בינואר 2018 וזה ברור כי זה מתקן את חוק ההתייעלות הכלכלית.

<יעל סלנט: מה שעוד יש בחוק ההתייעלות הכלכלית שאנחנו ומתקנים אותו כאן וצריך לומר את זה לפרוטוקול למרות שזה נחקק וזה ברור שזה קיים, זה כל נושא של שמירת הטבות.

<יעל סלנט: מי שתוך כדי הפעימות ב-2019 קיבל הבטחת הכנסה ובשל השינוי בתוספת הוותק נגרע מהבטחת הכנסה, יישמרו לו ההטבות.

<יעל סלנט: זה רק עד 2019, הפעימה האחרונה של תוספת הוותק.

<יעל סלנט: מ-2019 ואילך, כל אחד לפי הנתונים שלו.

מיכל בירן: יכול להיות שיש קבוצה גדולה שנפגעת.

<יעל סלנט: זה איזשהו חישוב תיאורטי שאותו לא עושים בהצעת החוק הזאת.

עודד פורר: אפשר להוריד את קצבת הזקנה לחלוטין ואז הרבה יותר אנשים יקבלו את ההטבות האלה.

מיכל בירן: השאלה היא מה שוויין של ההטבות לעומת ההעלאה.

אלי אלאלוף: את ההטבות משאירים לוותיקים.

אלי אלאלוף: לחדשים, לפי המצב האישי שלהם.

עודד פורר: כל אחד ומצבו הוא.

עודד פורר: אני לא יכול לדעת כמה הוא ירוויח בעוד שנתיים.

מיכל בירן: אפשר לחשב את זה.

מיכל בירן: אני כן שואלת שאלה פשוטה.

מיכל בירן: ההטבות שמקבלים, מה שוויין בהיותן במעגל של השלמת הכנסה לעומת התוספת שאנחנו נותנים?

מיכל בירן: אני רוצה להבין.

מיכל בירן: אם ההטבות שהיו אמורות להיות בזה שאתה חלק מהשלמת הכנסה היו 500 שקלים והתוספת שאנחנו מוסיפים עכשיו היא 300 שקלים, אז בסוף כל מי שלא היה עד עכשיו במעגל, ייפגע ב-200 שקלים.

מיכל בירן: אני רק מנסה להבין.

מיכל בירן: יכול להית שלא.

מיכל בירן: יכול להיות שאף אחד לא נפגע, אבל תגידו את הסכומים.

מיכל בירן: זה שהוא לא היה, לא אומר שהוא לא יכול היה להיות במצב אם לא היינו משנים אותו במצב שהיו לו 200 שקלים יותר.

מיכל בירן: אני רוצה להבין.

<שי סומך: קדם כל, הבטחת ההכנסה הוגדלה.

<שי סומך: רוב האנשים כנראה לא נפגעו.

<שי סומך: יש את ההטבה של פטור של 100 אחוזים מארנונה, תלוי בעיר ובגודל הדירה.

<שי סומך: יש את ה-50 אחוזים הנחה בתרופות שנמצאות בסל, שנדמה לי שזה 100 ומשהו שקלים אבל אני לא זוכר את הסכום המדויק.

<שי סומך: אלה שתי ההטבות העיקריות.

אלי אלאלוף: מיכל, את רוצה לחכות או שנצביע על החוק ונוסיף רביזיה.

מיכל בירן: ממילא אתם מוסיפים רביזיה.

אלי אלאלוף: שנינו מוסיפים רביזיה.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: נצביע.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת החוק?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – רוב

אלי אלאלוף: נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.

אלי אלאלוף: הצעת החוק התקבלה.

אלי אלאלוף: אני מגיש רביזיה.

עודד פורר: גם אני מגיש רביזיה.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.