ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 586, 2018-03-05 12:00

יואב קיש: שלום, אני פותח את הדיון, המשך דיון על הצעת חוק הכניסה לישראל תיקון מספר 31, ביטול רישיון לישיבת קבע.

יואב קיש: אתה רוצה קודם להתחיל?

<תומר רוזנר: כן.

יואב קיש: תקריאו את הנוסח ואחרי זה נתייחס.

יואב קיש: בבקשה.

יואב קיש: נוסח מטעם יושב ראש הוועדה.

ענת ברקו: רק שנייה.

יואב קיש: הוא מקריא את הנוסח.

ענת ברקו: לא, אני לא יכולה לחכות לכל הדיון, יש לי שתי הערות קצרות.

יואב קיש: לא, ענת, זה הסדר, ככה מתחילים דיון, מקריאים את הנוסח, אני אדבר ואת תהיי הראשונה אחרי זה בתור.

יואב קיש: בבקשה.

<גלעד קרן: הצעת חוק כניסה לישראל (תיקון מס' 31) (ביטול רישיון לישיבת קבע), התשע"ח-2018.

<גלעד קרן: הוספת סעיף 11א.

<גלעד קרן: 1.

<גלעד קרן: בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, אחרי סעיף 11 יבוא: "ביטול רישיון לישיבת קבע בשל הפרת אמונים.

<גלעד קרן: 11א.

<גלעד קרן: מבלי לגרוע מהאמור בסעיף 11(א)(2), רשאי שר הפנים לבטל רישיון לישיבת קבע שניתן לאדם לפי חוק זה (בסעיף זה – רישיון), גם אם הוכח להנחת דעתו כי אותו אדם עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל, ובלבד שלעניין מי שמתקיים לגביו אחד מאלה, לא יבוטל הרישיון כאמור אלא לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ועם הוועדה שהוקמה לפי סעיף 11(ח) לחוק האזרחות: בעת ביצוע המעשה חלפו למעלה מ-15 שנים מהמועד שבו קיבל את הרישיון; בעת לידתו היה אחד מהוריו בעל רישיון לישיבת קבע.

<גלעד קרן: החליט שר הפנים לבטל רישיון לפי הוראות סעיף זה וראה כי לאחר הביטול ייוותר אותו אדם בלא רישיון לישיבת קבע מחוץ לישראל, בלא אפשרות לרכישת זכות לישיבת קבע מחוץ לישראל או בלא אזרחות, ייתן לו, בסמוך לאחר ההחלטה על ביטול הרישיון, רישיון לישיבה בישראל; לעניין סעיף קטן זה חזקה כי מי שיושב דרך קבע מחוץ לישראל לא ייוותר בלא רישיון לישיבת קבע מחוץ לישראל, בלא אפשרות לרכישת זכות לישיבת קבע מחוץ לישראל או בלא אזרחות.

<גלעד קרן: הגיש אדם שרישיונו בוטל לפי סעיף זה ערר לבית הדין לעררים לפי פרק רביעי 1 על החלטת השר, יתיר שר הפנים את כניסתו של אותו אדם לישראל עד תום בירור ההליכים הנובעים מהחלטת השר, אלא אם נוכח כי יש בכניסתו לישראל סכנה ממשית לבטחון המדינה או לשלום הציבור.

<גלעד קרן: בסעיף זה – "הפרת אמונים למדינת ישראל", כל אחד מאלה: מעשה טרור כהגדרתו בחוק המאבק בטרור, התשע"ו-2016, סיוע או שידול למעשה כאמור או נטילת חלק פעיל בארגון טרור או בארגון טרור מוכרז כהגדרתם בחוק האמור; מעשה המהווה בגידה לפי סעיפים 97 עד 99 לחוק העונשין, או ריגול חמור לפי סעיף 113(ב) לחוק האמור.

<גלעד קרן: "

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני רוצה להגיד כמה דברים ואחרי זה ידברו חברי הכנסת.

יואב קיש: כולם נרשמו, חברת הכנסת ברקו הראשונה, אחריה סמוטריץ ואוחנה.

יואב קיש: ועדת הכנסת אישרה את המיזוג, אנחנו דנים בזה ביחד.

יואב קיש: חברים, אנחנו פה בגלל שבג"צ ביקש מהמחוקק להתייחס לנושא ספציפי, למה שהוא התייחס אליו, לתושבי מזרח ירושלים.

יואב קיש: קיבלנו הצעת חוק ממשלתית שהיו בה לא מעט סעיפים כי היה ניסיון של הממשלה לבוא ובכלל להתייחס לסמכות שר הפנים בעניין.

יואב קיש: בישיבה הקודמת ראיתי שחברי הכנסת לא רוצים ללכת למקום הזה, רוצים להשאיר, ואני אומר לכם שזו גם דעתי, לשר הפנים את הסמכות הרחבה וכן, מה שאנחנו רוצים לעשות בתיקון החקיקה הזה זה רק לענות לאותה שאלה שביקש בג"צ, הבהרה ספציפית וכך אנחנו עושים.

יואב קיש: ולכן אין פה שום כוונה לצמצם את הסמכות של שר הפנים, לשמר אותה כמו שהיא.

יואב קיש: יותר מכך, בהצעה הממשלתית גם הייתה איזה דרישה, היועץ המשפטי הפך להיות פתאום מחליט ופה אמרתי לכם, וזו דעתי האישית, אני לעולם לא אחוקק חוק שבו היועץ המשפטי מחליט.

יואב קיש: לתפיסתי היועץ המשפטי הוא יועץ וזה תפקידו.

יואב קיש: אני יכול להגיד שאפילו מה ששמנו פה, נתנו לו חובת היוועצות, יש כאלה שיגידו שאפילו זה מיותר כי בהגדרה מתייעצים איתו כי הוא יועץ משפטי, לא צריך את זה בחוק.

יואב קיש: אני מוכן לדון על זה, זה גם נושא שנדבר עליו.

יואב קיש: אני אומר עוד פעם, אנחנו הולכים לא למהלך מצמצם, אלא למהלך שבסך הכול בא להבהיר את השאלה הספציפית שעלתה בבג"צ ובכך אנחנו נדון ועל זה הדיון.

יואב קיש: אני מבקש שאנחנו לא נאריך בדברים כי זה כבר דיון המשך, כל אחד יקבל שלוש דקות, חברי הכנסת, ואנחנו נתכנס להצבעה.

יואב קיש: בבקשה, חברת הכנסת ברקו.

ענת ברקו: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

ענת ברקו: כבר הספקתי לדבר עם תומר, היועץ המשפטי, אז יש כמה דברים שאני כבר לא אדבר עליהם.

ענת ברקו: אני רוצה להציע שלא נקרא לזה חוק הכניסה לישראל אלא לרבות מי שהוחל עליו החוק והמשפט הישראלי מתוקף זה, כפי שאתה יודע, שתושבי מזרח ירושלים, וזה בדיוק מה שעלה גם בבג"צ, שקראתי אותו בעיון, יכולים לומר שהם לא נכנסו לישראל.

ענת ברקו: עלה ויכוח כזה ולכן אני מציעה להתייחס גם לשם הזה.

ענת ברקו: אנחנו מכירים את ההתלבטות שהייתה בבג"צ אבו ערפה ולכן כך צריך, לדעתי, לנהוג.

יואב קיש: אני רוצה את התשובה של היועץ המשפטי.

<תומר רוזנר: כן, על פי פסיקת בית המשפט עלתה השאלה הזו והפסיקה, כפי שאנחנו מבינים אותה לפחות, יתקנו אותנו נציגי הממשלה אם אנחנו אומרים משהו לא נכון, עמדת בית המשפט פה אחד היא שחוק הכניסה לישראל חל על כל מי שהוא בעל מעמד בישראל בלי קשר לשאלה אם הוא נכנס לישראל או נמצא בה.

יואב קיש: אז אין צורך.

יואב קיש: לפי הייעוץ המשפטי אין צורך.

ענת ברקו: רגע, בבג"צ הם כן.

יואב קיש: לפי בית המשפט, הוא אומר - - -

ענת ברקו: לפי בית המשפט - - -

יואב קיש: פרשנות היועץ המשפטי שבית המשפט - - -

<תומר רוזנר: החוק חל גם על מי ש - - -

יואב קיש: חל עליהם גם.

יואב קיש: אוקיי, מה עוד?

ענת ברקו: הדבר השני, לאחר שלילת התושבוּת קביעת מעמד, לדעתי צריך לבוא לידי ביטוי בחוק, או של תושב עראי או של אשרת תייר, אבל זה חייב להיות מוגדר כירידה במעמד ובעצם שלילת כל ההטבות הסוציאליות.

<תומר רוזנר: זה ברור, זו המהות.

ענת ברקו: אוקיי, אבל לקבוע את המעמד.

יואב קיש: אבל זה ברור, זו המהות של השינוי.

ענת ברקו: לא, אבל אין את זה היום בחוק.

<תומר רוזנר: לא, החוק אומר, הצעת החוק, ההצעה המוצעת כרגע מטעם הוועדה היא בעצם שאם יימצא מצב שהוא נשאר משולל מעמד במקום אחר, אם אין לו אזרחות או תושבות קבע במקום אחר, ייתן לו שר הפנים רישיון ישיבה.

<תומר רוזנר: רישיון ישיבה יכול להיות אחד משניים, או רישיון לישיבת עראי או רישיון לישיבת ביקור.

ענת ברקו: אז למה לא לציין את זה בחוק?

<תומר רוזנר: לא, זה מה שכתוב.

<תומר רוזנר: השאלה אם אתם רוצים לפרט יותר ספציפית, אפשר.

אמיר אוחנה: שזה אומר שאין לו קצבאות?

יואב קיש: אין לו זכויות ביטוח.

בצלאל סמוטריץ': רק זכות להיות כאן, בלי שיגרשו אותו.

יואב קיש: נכון.

לאה פדידה: רגע, אם לא מוסיפים את מה שאמרה חברת הכנסת ברקו, זה מובן מאליו מלשון החוק?

<תומר רוזנר: החוק לא מגדיר איזה רישיון ישיבה יינתן.

<אביטל שטרנברג: רישיון ישיבת עראי כן נותן חלק מהזכויות הסוציאליות.

ענת ברקו: בדיוק, זה מה שאני בדקתי.

יואב קיש: איזה זכויות?

<קריאה: ביטוח לאומי וביטוח בריאות.

אמיר אוחנה: מקבלים?

ענת ברקו: כן.

יואב קיש: למה לתת לו את זה?

ענת ברקו: לכן אני מציעה מעמד אשרת תייר שתוארך כל שלושה חודשים, וזה גם בקרה על אנשים מהסוג הזה.

בצלאל סמוטריץ': כן, ישיבת ביקור.

<תומר רוזנר: רישיון ישיבת ביקור.

יואב קיש: אז רישיון ישיבת ביקור, בסדר.

יואב קיש: הערה חשובה וזו המטרה.

זוהיר בהלול: יואב, לא הבנו, מדובר בשלילת הקצבה שלו?

יואב קיש: כן.

יואב קיש: תיכף אנחנו נשמע.

ענת ברקו: כן, הוא לא יכול להיות גם בחמאס וגם לקבל קצבה.

ענת ברקו: זה ההיגיון.

יואב קיש: חברת הכנסת ברקו, אני אסביר במה מדובר.

ענת ברקו: רק הסברתי את ההיגיון.

יואב קיש: מדובר בתושב קבע שעסק בטרור והוא נשפט על כך ואין לו מעמד חילופי במקום אחר ואז השאלה מה עושים.

יואב קיש: במקום הזה תישלל תושבות הקבע שלו ואנחנו בחוק הגדרנו במקום זה - - -

יוליה מלינובסקי: שר הפנים יגדיר את המעמד שלו.

<תומר רוזנר: הבעיה היא כזאת - - -

בצלאל סמוטריץ': כתבנו, ייתן לו רישיון לישיבה בישראל.

בצלאל סמוטריץ': לא הגדרנו איזה.

יואב קיש: בדיוק, עכשיו השאלה היא מה זה רישיון ישיבה בישראל.

יואב קיש: אנחנו רוצים שרישיון הישיבה בישראל יאפשר לו להישאר בישראל אבל לא ייתן לו זכויות, לא ביטוח לאומי ולא ביטוח בריאות.

זוהיר בהלול: אבל, יואב קיש, מה יקרה - - -

<אביטל שטרנברג: זו חקיקה - - - בחוק הביטוח הלאומי שמאפשרת שלילת זכויות בביטוח לאומי.

יואב קיש: שנייה, בואו נשמע את היועץ המשפטי ואחרי זה - - -

זוהיר בהלול: רק משפט.

זוהיר בהלול: לא יכול להיות שתנסו לעשות משפט שלמה כשאין משפט שלמה.

זוהיר בהלול: לאפשר לו ישיבה ארעית, אפשר לומר, אבל מבלי יכולת להתפרנס?

בצלאל סמוטריץ': לא, הוא יכול לעבוד.

יואב קיש: הוא יכול לעבוד.

זוהיר בהלול: אבל לא יקבל מהמדינה.

ענת ברקו: הוא יעבוד, אבל הוא לא יקבל ביטוח לאומי.

זוהיר בהלול: הוא יעבוד, אבל הוא ישלם בכסף על ביטוח הבריאות שלו.

ענת ברקו: המדינה לא תממן את התליינים שלה, זה מה שהחוק אומר.

בצלאל סמוטריץ': לא, הוא גם מקבל קצבה מהחמאס.

זוהיר בהלול: זה כולל את יגאל עמיר, למשל?

זוהיר בהלול: יגאל עמיר שרצח ראש הממשלה?

יואב קיש: זוהיר, תודה.

ענת ברקו: מצדי זה כולל גם אותו.

זוהיר בהלול: האם הוא מקבל קצבה או לא מקבל קצבה?

יואב קיש: הוא אזרח, זה בחוק האזרחות, זה משהו אחר.

יואב קיש: אני מדבר פה על תושבוּת.

ענת ברקו: זה חוק לתושבי קבע.

יואב קיש: סליחה, לא להתפרץ.

יואב קיש: חברת הכנסת ברקו, זה מפריע.

יואב קיש: תומר, בבקשה.

<תומר רוזנר: יש פה שני דברים.

<תומר רוזנר: האחד, אנחנו נצטרך לקבוע רישיון ישיבת ביקור עם זכות לעבודה, זה לא ברור, צריך להבהיר את זה.

<תומר רוזנר: דבר שני, יש פה שאלה אחרת שאתם צריכים לתת עליה את הדעת, לפי החוק הקיים רישיון ישיבת ביקור אפשר להאריך עד שנתיים בסך הכול, לכן אתם צריכים לקבוע הוראה ספציפית שאת רישיון ישיבת הביקור הזה אפשר יהיה להאריך לתקופות נוספות.

ענת ברקו: לכן אני הצעתי לקבוע מעמד אחר, לתת איזה שהיא דרגה מסוימת של מעמד בדיוק לאנשים האלה ולא לערבב בין שני הדברים.

ענת ברקו: זה מה שאני הצעתי.

<תומר רוזנר: איזה מעמד?

ענת ברקו: זה לא ממש תייר, כי הוא לא ממש תייר.

יוליה מלינובסקי: תייר לא יכול לעבוד.

ענת ברקו: בדיוק, לכן צריך לקבוע כאן סוג של מעמד ולדעתי זה - - -

יוליה מלינובסקי: מעמד על פי שיקול דעת של שר הפנים.

זוהיר בהלול: יואב, עוד משפט.

ענת ברקו: אם אפשר היה הם לא היו נשארים בכלל, אבל אם לא, אני לא רוצה שהם יקבלו - - -

יואב קיש: תודה, חברת הכנסת ברקו.

ענת ברקו: רגע, יש לי עוד הערה אחת.

יואב קיש: בבקשה, אחרונה.

ענת ברקו: למה?

ענת ברקו: אתה לא רוצה את כל ההערות שכתבתי?

ענת ברקו: עובדה שזה הערות טובות.

יואב קיש: לא, אמרת הערה.

ענת ברקו: אני מציעה לוועדה לבטל את סעיף 11(ח), 'בעת ביצוע המעשה חלפו למעלה מ-15 שנים', אני חושבת שזה מיותר, 'ובעת לידתו היה אחד מהוריו בעל רישיון לישיבת קבע'.

ענת ברקו: יש כאן חסינות למי שהיה 15 שנה - - -

יואב קיש: אז מה את מציעה?

ענת ברקו: לבטל את שניהם, להוציא אותם מהחוק.

<תומר רוזנר: אז מה יהיה בחוק?

ענת ברקו: תושב, זה לא מונע שום דבר.

ענת ברקו: זאת אומרת - - -

יואב קיש: לא, זה מחריג.

יואב קיש: זה אומר שלא כל תושב קבע יכול, רק מי שהיה מעל 15 שנה, מה הכוונה?

יואב קיש: נגיד עכשיו יש תושב קבע, מגיע לפני שלוש שנים מאיזה מדינה, הונדורס, הוא שלוש שנים פה והוא עוסק בטרור.

<תומר רוזנר: אז יש סמכות כללית לשר הפנים.

יואב קיש: לא צריך, אז הוא גם ככה בסמכות הכללית.

יואב קיש: אני רק התייחסתי פה לחומרה בעקבות הבג"צ.

ענת ברקו: אבל בעת לידתו - - -

זוהיר בהלול: אתה יודע, הפסיכואנליטיקנים אמרו שאין מילה מקרית, אתה אמרת הונדורס, הונדורס זה רפובליקת בננות.

זוהיר בהלול: ההצעה הזאת - - -

יואב קיש: כי הם עוסקים בטרור, זה מי שעוסק בטרור.

זוהיר בהלול: אני כמובן - - - אתה - - -

יואב קיש: אני לא רוצה חס וחלילה ל - - -

ענת ברקו: מה, אתה מגן על טרוריסטים?

ענת ברקו: באת לפה להגן על טרוריסטים?

זוהיר בהלול: ברקו, שנייה.

יואב קיש: חס וחלילה, שלא ישתמע מדבריי שאני חושב שהונדורס הם טרוריסטים, נתתי דוגמה.

ענת ברקו: חבר פרלמנט של החמאס?

זוהיר בהלול: אני - - - אתה - - -

ענת ברקו: לא, אבל אנשי החמאס הם טרוריסטים.

זוהיר בהלול: ברקו סוחטת ממני את מה ש - - -

יואב קיש: חבר הכנסת זוהיר בהלול, אתה תקבל זכות דיבור.

זוהיר בהלול: שנייה, אני - - -

ענת ברקו: אנשי החמאס הם טרוריסטים.

ענת ברקו: חבל שתפריע לי.

יואב קיש: חברת הכנסת ברקו, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

ענת ברקו: לי אתה קורא לסדר?

ענת ברקו: אני ברשות דיבור.

יואב קיש: את לא בזכות דיבור עכשיו.

יואב קיש: חבר הכנסת זוהיר בהלול, אתה לא מפריע עכשיו.

זוהיר בהלול: לא, אבל - - -

יואב קיש: לא, אתה לא מפריע.

זוהיר בהלול: אבל היא הפלילה אותי.

יואב קיש: אני לא מוכן לקריאות ביניים.

זוהיר בהלול: אבל היא הפלילה אותי, יש לי זכות שימוע.

יואב קיש: אתה תקבל זכות דיבור אחר כך.

ענת ברקו: אפילו לא בנוכחותי, תוכל להשמיץ אותי כמה שאתה רוצה.

זוהיר בהלול: כאילו שאני תומך טרור.

יואב קיש: חברת הכנסת ברקו, מספיק.

יואב קיש: אני מסביר, רק לגבי ההערה שלךְ, היא למעשה באה להועיל והיא תרע, כי היא בעצם תשים את כל מי שיש לו רישיון קבע בקטגוריה הזו.

יואב קיש: אנחנו צמצמנו בזה שהגדרנו, רק מי שיש לו לפחות 15 שנה או שנולד לתושבי קבע.

ענת ברקו: ואם הוא נולד למישהו שהוא תושב קבע אז מה?

<תומר רוזנר: אז יחול עליו ההסדר הזה.

יואב קיש: אז יחול עליו ההסדר הזה, אחרת יש סמכות יותר רחבה, כללית.

ענת ברקו: לא, זה מצמצם.

יעל כהן-פארן: זה יצמצם.

יעל כהן-פארן: שאלת הבהרה.

ענת ברקו: זה מצמצם.

<תומר רוזנר: אני אבהיר.

יואב קיש: תומר יבהיר את זה.

<תומר רוזנר: בית המשפט העליון נזקק לשאלה האם אפשר לשלול תושבות קבע לאדם שהפר אמונים למדינת ישראל ואמר כן, הסמכות הכללית של שר הפנים חלה על אפשרות לשלול תושבות קבע לאדם שהפר אמונים למדינת ישראל, אלא מאי?

<תומר רוזנר: לגבי תושבי מזרח ירושלים, שזה היה הנושא של הבג"צ, כלומר אלה שאנחנו הגדרנו אותם כאן כאלה שנולדו לתושבים או ששוהים פה מעל 15 שנה, לגביהם נדרשת סמכות מפורשת.

<תומר רוזנר: לכן התנאים האלה בעצם באים לענות על המצב שבית המשפט העליון התייחס אליו בפסק הדין.

<תומר רוזנר: כי בית המשפט אמר במפורש, שלילת - - -

ענת ברקו: שאם אחד ההורים נולד אז אתה בעצם - - -

<תומר רוזנר: צריך הוראה מפורשת.

ענת ברקו: אוקיי.

יואב קיש: זה הכול, זה מה שאנחנו באנו לעשות.

ענת ברקו: אז מה שאני מציעה זה באמת לקבוע מעמד מיוחד כדי לפתור את הבעיה הזאת ולשלול את ההטבות הסוציאליות מאלה שרוצים לרצוח אותנו.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: אני מבקש מהממשלה - - -

ענת ברקו: תודה רבה.

יואב קיש: תודה לחברת הכנסת ברקו.

יואב קיש: לשאלתה של חברת הכנסת ברקו, איזה מעמד אתם חושבים ראוי לציין בסיטואציה הזאת?

<אביטל שטרנברג: ראשית החוק כבר נותן היום מענה לעניין שלילת קצבאות וישנה הוראה מפורשת שמאפשרת לשלול קצבאות ממי שהורשע בעבירות מסוימות כגון העבירות שאנחנו מדברים בהן כרגע.

<אביטל שטרנברג: יחד עם זאת ניתן - - -

יואב קיש: רגע, אז אם אני מאשר לו שהות של ארעי, כמו שהגדרנו אז בהגדרה הזאת - - -

טלב אבו עראר: מי זאת, בבקשה?

יואב קיש: תציגי את עצמך רק לפרוטוקול.

<אביטל שטרנברג: שמי עורכת דין אביטל שטרנברג, אני ראש תחום ייעוץ במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.

<אביטל שטרנברג: מה שרציתי לומר הוא שכבר היום ניתן לשלול קצבאות ממי שהורשע בעבירות טרור ולא צריך את התיקון - - -

<תומר רוזנר: מכאן החובה.

ענת ברקו: אנחנו רוצים חובה.

ענת ברקו: לא מותר, חובה.

זוהיר בהלול: למה זה לא חל על יהודים?

זוהיר בהלול: אני לא מבין מדוע זה איננו חל על יהודים?

יואב קיש: מי אמר שזה לא חל על יהודים?

ענת ברקו: זה יוחל על כל אחד.

זוהיר בהלול: יוחל על כולם?

ענת ברקו: בטח, אין כאן סימון, יש תושבים יהודים ויש תושבים ערבים.

זוהיר בהלול: יש לכם בקרה אם זה מבוצע הלכה למעשה?

ענת ברקו: רק שבדרך כלל הערבים עושים את הפיגועים.

יואב קיש: אם זה חובה, אז אני יכולה להשאיר את זה תושב ארעי וזה ממילא יחול עליו.

<תומר רוזנר: אין בעיה, בדיוק.

יואב קיש: אוקיי, תודה, אז נפתר הסיפור.

<תומר רוזנר: רק שיענו שזה חובה.

יואב קיש: רק אני רוצה להבין שזה חובה.

יואב קיש: זאת אומרת לא יהיה מצב שמי שהורשע בטרור, קיבל תושבות ארעית פה וימשיך לקבל זכויות.

<קריאה: אז תטמיע את זה עכשיו בחוק.

ענת ברקו: רגע, רגע, רגע.

ענת ברקו: אבל - - -

יואב קיש: חברת הכנסת ברקו, עונים לך.

יואב קיש: אני רוצה להבהיר ואני רוצה תשובה לפרוטוקול ממשרד המשפטים.

יואב קיש: קודם כל אני מבקש שקט בוועדה.

זוהיר בהלול: אתה אמרת עכשיו את משפט המפתח - - -

יואב קיש: זוהיר, אתה לא בזכות דיבור.

זוהיר בהלול: משפט המפתח, אמרת 'אם יורשע'.

זוהיר בהלול: אם זה בתוך החוק זה בסדר גמור.

יואב קיש: אני מבקש להבהיר, משרד המשפטים, אני מבקש את תשובתכם לפרוטוקול.

יואב קיש: לנו הייתה בעיה, אנחנו לא רוצים שמי שהורשע בטרור ייהנה מזכויות במדינת ישראל, זו האווירה שאנחנו רוצים לשדר בהצעת החוק הזה, בוודאי בהתייחסות לשאלת בג"צ בעניין.

יואב קיש: עכשיו, האם זה שאנחנו נותנים תושבות ארעית, בלית ברירה כנראה, בסיטואציה מסוימת, עדיין, אמרנו קודם לפני רגע שיש כל מיני זכויות לתושב ארעי, האם יש חובה בחוק שהזכויות האלה למי שהורשע בטרור, הוא לא יקבל אותן?

<אביטל שטרנברג: זה לא קשור למעמד, אתה יכול לשלול - - -

יואב קיש: מה זה 'אתה יכול'?

ענת ברקו: אבל זו פרוצדורה נפרדת.

יואב קיש: שאלתי אם זה חובה, האם יש תהליך שצריך לקרות או שבאופן אוטומטי, מי שהורשע בטרור זכויותיו יימנעו גם אם הוא תושב ארעי או תושב קבע?

ענת ברקו: לא.

<עמרי בן צבי: למיטב הבנתי כן.

<עמרי בן צבי: צריך למצוא את הסעיף.

יואב קיש: אז תמצא ותעדכן.

ענת ברקו: לא, זה ידרוש ממך משהו אקטיבי.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חבר הכנסת סמוטריץ, בבקשה, זכות הדיבור שלך.

ענת ברקו: לא, אבל, רגע - - -

יואב קיש: סיימנו, הם חוזרים עם תשובה.

ענת ברקו: זה ידרוש משהו אקטיבי.

ענת ברקו: צריך - - -

יואב קיש: הם חוזרים עם תשובה.

יואב קיש: חבר הכנסת סמוטריץ, בבקשה.

יואב קיש: אתה רוצה קודם אוחנה?

יואב קיש: מי רוצה?

אמיר אוחנה: לא, רצית את משרד הפנים.

יואב קיש: לא, אני לא רוצה, אני רוצה קודם חברי כנסת.

בצלאל סמוטריץ': אז אני אעיר רק כמה הערות.

בצלאל סמוטריץ': אין ספק שהנוסח הזה הוא טוב בהרבה מהנוסח הקודם ועדיין יש לי כמה הערות.

בצלאל סמוטריץ': ראשית, יש חיסרון בנוסח הזה שהוא בסוף כן מייצר איזה שהוא מדרג לתושבי מזרח ירושלים, זה דבר שעלולות להיות לו השלכות רוחב גם בחוקים אחרים וזו שגיאה.

יואב קיש: לא, אין פה הגדרה של מזרח ירושלים.

בצלאל סמוטריץ': לא משנה, בסוף זה מייצר זכויות עודפות לילידים, זאת אומרת לאלה שרכשו את התושבות מכוח שהם נולדו כאן.

יואב קיש: אחד מההורים, כן.

בצלאל סמוטריץ': וזה ציבור מאוד מסוים.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה, דווקא על רקע הפתיח שלך, אתה, אדוני היושב ראש, הגדרת מאוד נכון את המטרה, המטרה היא לשמר את הסטטוס קוו שהיה נהוג לפני בג"צ ובסך הכול לתקן את אותה בקשה שבג"צ ביקש.

בצלאל סמוטריץ': אמרתי בפעם הקודמת, כולנו חשבנו שפסק הדין הזה שגוי, עכשיו בג"צ אמר, 'אתם רוצים ל - - -', לכן אני מציע שהנוסח יהיה: מבלי לגרוע מהאמור לשר הפנים יש סמכות גם לשלול לפי טה טה טה לכולם, גם אם מדובר במישהו שהוא רכש את זה מכוח ילידות או נמצא כאן הרבה מאוד שנים.

בצלאל סמוטריץ': בלי לומר באופן טבעי, יש לי דרגה א' שבלי היוועצות, דרגה ב' עם היוועצות, שר הפנים יכול, מה שהיה הוא שיהיה כולל, אמר בג"צ שאין הסמכה ספציפית, ניתן הסמכה ספציפית, כולל למי שרכש מסוג ילידוּת ובסך הכול השארנו, עוד פעם, בדיוק את מה שהיה לפני פסק הדין הזה.

בצלאל סמוטריץ': יותר מזה, עוד מעט נשמע את עמדת משרד המשפטים - - -

יואב קיש: זאת אומרת כל המהלך שכאילו - - - אנחנו עוד היינו קצת מושפעים מהמהלך הממשלתי.

בצלאל סמוטריץ': בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': עוד מעט נשמע - - -

יואב קיש: רגע, חברת הכנסת פדידה, מה דעתך?

יואב קיש: את חושבת שזה נכון?

לאה פדידה: אני חושבת שהוא צודק.

לאה פדידה: אם אנחנו רוצים לתקן ולתת את הסמכות, על מנת שלא ניתקל עוד פעם בבג"צ אז - - -

בצלאל סמוטריץ': יפה, אני אומר יותר מזה, תיכף נשמע את עמדת משרד המשפטים, אני בסך הכול נצמד לעמדת משרד המשפטים כפי שהיא הוצגה בבג"צ הזה.

בצלאל סמוטריץ': הרי צריך לזכור, לפני פסק הדין הזה משרד המשפטים, פרקליטות המדינה, מחלקת הבג"צים, הגנה על שר הפנים בטענה שיש סמכות כזאת, בא בג"צ - - -

יואב קיש: אתה אומר למעשה, פשוט, בוא נגיד לבג"צ 'יש סמכות'.

בצלאל סמוטריץ': בדיוק, מבלי לגרוע מהאמור רשאי - - -

יואב קיש: כן.

יואב קיש: בבקשה, משרד המשפטים.

בצלאל סמוטריץ': רגע, עוד שתי הערות.

יואב קיש: לא, קודם כל זה מהותי.

יואב קיש: אני מטפל נושא נושא, חבר הכנסת סמוטריץ.

בצלאל סמוטריץ': אבל באמת, תומר, אני לא מצליח להבין את ההתנגדות של משרד המשפטים לזה אם תיכף היא תיאמר.

יואב קיש: לא יודע, חכה ונשמע.

בצלאל סמוטריץ': כי באמת זו עמדתם כפי שהוצגה עובר לבג"צ.

יואב קיש: בבקשה, מי מייצג אתכם?

יואב קיש: שם לפרוטוקול.

<עמרי בן צבי: עמרי בן צבי מייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

יואב קיש: בבקשה, עמרי, תציג לנו את ההתייחסות.

<עמרי בן צבי: התשובה היא שמשרד המשפטים ומחלקת הבג"צים הגנו על ההליך הקודם לפי המצב המשפטי הקודם.

<עמרי בן צבי: בג"צ אבו ערפה שינה את המצב המשפטי.

בצלאל סמוטריץ': מה הוא אמר?

בצלאל סמוטריץ': שצריך הסמכה קונקרטית.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נותנים הסמכה.

<עמרי בן צבי: הוא אמר שצריך הסמכה קונקרטית.

בצלאל סמוטריץ': הוא לא כתב שצריך התייעצות עם היועץ או אישור של היועץ, אין מילה אחת על היועץ בבג"צ הזה.

<עמרי בן צבי: ברגע שצריך הסמכה קונקרטית ברור שאנחנו צריכים לדון בפרוצדורה הנכונה לעשות את זה בשים לב לעובדה שנפגעות שורה של זכויות יסוד על פי פסיקת בג"צ.

בצלאל סמוטריץ': יש מילה אחת בפסק הדין שמדברת על היועץ?

בצלאל סמוטריץ': על מקומו בתפקיד?

בצלאל סמוטריץ': למה הוא לא - - -

<עמרי בן צבי: יש אמירה ברורה על כך שיש פגיעה בשורה של זכויות יסוד.

בצלאל סמוטריץ': זה היה גם קודם.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי שאלה פשוטה, האם יש בבג"צ אמירה על מקומו של היועץ?

אמיר אוחנה: למה אתה לא עונה לו?

אמיר אוחנה: הוא שאל שאלה ברורה, תשיב לו.

<עמרי בן צבי: אז אני משיב, תקבלו את התשובה בשלמותה.

יואב קיש: רגע, תנו לו מילה להוציא מפה בלי שתפריעו.

<עמרי בן צבי: זה נכון שבג"צ לא קבע מה הפרוצדורה, כפי שהוא לא אמור לקבוע, הממשלה והכנסת אמורות לקבוע את הפרוצדורה, בג"צ הסב את תשומת לבה של הממשלה ושל הכנסת לעובדה שזה הליך מאוד מאוד דרמטי שפוגע בשורה של זכויות יסוד, ראוי שהוא יהיה מוסדר באופן מפורש ויתווה את שיקול - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל לא ידענו את זה קודם?

בצלאל סמוטריץ': סליחה, אנחנו ידענו כל הזמן שיש כאן פגיעה בזכויות יסוד.

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא - - - אני מקווה ששר הפנים לא הקל ראש לרגע בכובד המשקל של הזכויות שנפגעות כתוצאה משלילת התושבות.

בצלאל סמוטריץ': בג"צ בנקודה הזאת לא חידש שום דבר ותאמין לי, עברתי על פסק הדין מראשיתו ועד סופו.

בצלאל סמוטריץ': הוא לא חידש שום דבר.

בצלאל סמוטריץ': בג"צ אמר, שמכיוון שזה המצב, אני לא מסתפק בהסמכה הכללית שיש בסעיף 11(א)(2), אני מבקש שתהיה הסמכה, שהמחוקק יקבע באופן, או כן או לא, אבל שהמחוקק ייתן דעתו ויקבע ואנחנו בסך הכול רוצים עכשיו לקבוע מפורשות שאותה הסמכות הנתונה לשר הפנים נתונה לו גם ביחס למי שרכש על סמך ילידוּת, שכמובן זכויותיו יותר קשות, הפגיעה בגרעין היסודי של זכויותיו הוא קשה יותר - - -

<תומר רוזנר: אתה סותר את עצמך.

בצלאל סמוטריץ': לא, אנחנו מבקשים שההסמכה הזאת תהיה - - - זאת זכותנו, אנחנו קובעים ש'למרות' אנחנו מבקשים את זה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, זו הערתי השנייה, יואב, ברשותך, אני הייתי מוריד מכאן גם את חובת ההיוועצות עם היועץ, אני מוכן להשאיר עם הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהמחוקק מסמיך את שרי הממשלה לנקוט באלפי פעולות ובשום מקום כמעט לא כתוב שחייבים, בדרך כלל מתייעצים, אין סיבה בעולם, יותר מזה, היועץ המשפטי לממשלה הוא חלק מהאורגן הגדול שנקרא ממשלה.

בצלאל סמוטריץ': בכובע הזה.

בצלאל סמוטריץ': בכובעו כתובע כללי יש לו כובע אחר - - -

<קריאה: אפשר להציע משהו?

בצלאל סמוטריץ': רק שנייה, בכובעו כיועץ הוא לא אורגן נפרד, הוא לא רשות רביעית, הוא חלק מהאורגן הכללי שנקרא ממשלה.

בצלאל סמוטריץ': כששר הפנים מחליט באופן טבעי הוא מתייעץ, לא צריך לכתוב את זה בצורה מפורשת בחוק.

בצלאל סמוטריץ': אין לי עניין לתת מעמד ספציפי ליועץ בעניין הזה גם לא כמייעץ, כי אחר כך בית המשפט הרי יגיד 'נו נו', ההבדל בין היוועצות להסכמה הוא הבדל מאוד מאוד קטן בפסיקה.

יואב קיש: לא, הבדל משמעותי, למה אתה אומר ש - - -

בצלאל סמוטריץ': לא, כי בפסיקה אתה רואה שהוא לא הבדל משמעותי.

<אביטל שטרנברג: אפשר לענות?

יואב קיש: כן, תיכף ניתן לך.

בצלאל סמוטריץ': והערה אחרונה, אני רק מציע, בגלל פסק הדין, בפסק הדין בית המשפט השאיר ב'צריך עיון', או אולי אפילו קבע, לפחות אני מקווה שזה לא חלק מהרציו של פסק הדין, שתושבי מזרח ירושלים אינם חבים חובת אמונים למדינת ישראל ומכיוון שכך אני מציע שרק את הניסוח נשנה, במקום לקרוא לזה עבירה של הפרת אמונים נקרא לזה עבירת ביטחון.

בצלאל סמוטריץ': ההגדרה תישאר אותו דבר, מעשה טרור, מעשה בגידה, אבל לא להשתמש במונח הזה הפרת אמונים כי אחר כך בית המשפט יגיד 'טוב, הם בכלל לא חבים בהפרת אמונים'.

יואב קיש: אין בעיה, זה בסדר.

בצלאל סמוטריץ': אז נשנה את זה לעבירות ביטחון.

בצלאל סמוטריץ': אלה שלוש ההערות שלי.

יואב קיש: טוב, אז עם הביטחון זה התקבל, נתקן.

יואב קיש: לגבי השאר אני רוצה לשמוע את משרד המשפטים.

לאה פדידה: רגע, אבל לפני זה שאלה.

יואב קיש: משרד המשפטים צריך להתייחס.

לאה פדידה: שאלה.

לאה פדידה: אתה אמרת כמה פעמים שמדובר באדם שהורשע בעבירות טרור, נכון?

בצלאל סמוטריץ': ודאי.

לאה פדידה: זאת אומרת שהחוק הזה לא מסמיך אותנו להיות גם התליין וגם השופט.

יואב קיש: לא, ברור שלא.

בצלאל סמוטריץ': בוודאי שלא.

לאה פדידה: מי שהורשע - - -

<עמרי בן צבי: זה לא נכון.

<אביטל שטרנברג: גם ראיות מנהליות.

<עמרי בן צבי: לא מי שהורשע.

<אביטל שטרנברג: עשה מעשה, לא בהכרח הורשע.

אמיר אוחנה: מי שיש ראיות מנהליות לדבר הזה.

אמיר אוחנה: אנחנו לא - - -

יעל כהן-פארן: אדוני היושב ראש, גם אם הוכח, להנחת דעתו, בלי הרשעה.

אמיר אוחנה: לא, יש רף שנדרש בפלילים ופה זה רף מנהלי.

יעל כהן-פארן: מה הרף?

יעל כהן-פארן: זה לא ברור.

אמיר אוחנה: זה מה שאנחנו דורשים, רף מנהלי.

<אביטל שטרנברג: זה הרף שקיים גם בחוק האזרחות.

יואב קיש: אני רוצה להסביר, הסמכות היום של שר הפנים לגבי מי שעשה מעשה הפרת אמונים למדינת ישראל או עבירת ביטחון, כמו שאמר חבר הכנסת סמוטריץ, מוגדרת, בא בג"צ ואמר שספציפית בטענה, למרות שהממשלה טענה אז שאין צורך בשום שינוי, הסמכות חלה, בא בג"צ ואמר שבמקרים הספציפיים האלה הוא מבקש הגדרה ברורה של המחוקק.

יואב קיש: זה כל מה שהיה.

יואב קיש: לכן, לא נעים, המהות עצמה של סמכות שר הפנים קבועה בחוק ועליה אין ויכוח, הוויכוח הספציפי שנוצר זה בעקבות החלטת בג"צ בעניין.

יואב קיש: כן, בבקשה, משרד המשפטים.

<אביטל שטרנברג: לשאלתו של חבר הכנסת סמוטריץ, אכן בית המשפט לא קבע מה יהיה תוכנו הקונקרטי של ההסדר, יחד עם זאת מקובל, בשיטת המשפט הישראלי שכשמדובר בזכות כל כך חשובה מקנים בה הליכים דיוניים כאלה שנועדו להבטיח את הזכות.

בצלאל סמוטריץ': אבל יש זכות עתירה לבג"צ.

בצלאל סמוטריץ': יש לו זכות, בסוף בסוף יש לו את ה - - -

<אביטל שטרנברג: אכן, אבל עדיין - - -

בצלאל סמוטריץ': אני סומך על השופטים לא פחות מאשר על היועץ.

בצלאל סמוטריץ': במחילה, אני מאוד מעריך את היועץ, אבל ודאי שכל מי שחושב שזכויותיו נפגעו הולך לבית המשפט, יש ביקורת שיפוטית על ההליך הזה.

<אביטל שטרנברג: עדיין אני רוצה להסביר משהו.

<אביטל שטרנברג: כפי שציין בית המשפט זו זכות מאוד קרובה לאזרחות, באזרחות נדרשת הסכמת יועץ וגם בית משפט.

<אביטל שטרנברג: אנחנו מוכנים להציע ולבדוק מול שר הפנים אם אפשרי להמיר את ההתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה בהסכמתו של בית המשפט.

<אביטל שטרנברג: השאלה אם זה - - -

יואב קיש: לא, אנחנו - - - סליחה, אני אומר למשרד המשפטים - - -

יעל כהן-פארן: כן, זה מקובל עלינו.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה אנחנו לא ניתן.

יעל כהן-פארן: עלינו זה מאוד מקובל.

יואב קיש: אני רוצה להגיד למשרד המשפטים ולכל משרדי הממשלה, הגיעה לפה הצעת חוק ממשלתית, הייתה פה הצעת חוק פרטית, חברי הכנסת מקדמים את התפיסה כפי שהם מאמינים לנכון.

יואב קיש: אנחנו לא הולכים להיכנס לשיקולי שרים כרגע, כאלה או אחרים, כל שר יפעיל את שיקול הדעת שלו בעניין הזה, אנחנו ממשיכים עם הליך החקיקה כפי שאתם רואים אותו.

<אביטל שטרנברג: אני יכולה להמשיך את התשובה שלי?

יואב קיש: ענית לו, לא?

<אביטל שטרנברג: לא, יש לי גם תשובה לחברת הכנסת כהן-פארן.

<אביטל שטרנברג: לעניין הזה, אנחנו חושבים שנדרשת ערבות דיונית ולכן אנחנו סבורים שהסכמת היועץ מאוד מאוד חיונית.

<אביטל שטרנברג: מבחינתו של היועץ המשפטי לממשלה מדובר בחוקתיותה של הצעת החוק.

יואב קיש: מה?

<אביטל שטרנברג: מדובר באחד המרכיבים המהותיים של חוקתיותה של הצעת החוק שמונחת כאן על השולחן.

<אביטל שטרנברג: לשאלתךְ, אפשרי ללא הרשעה, אבל כמו שמקובל במשפט הישראלי ככל שהזכות היא במעמד גבוה יותר הראיות שנדרשות הן בסף הרבה יותר גבוה עד ברורות וחד משמעיות וזה מה שיידרש כאן כמובן.

יעל כהן-פארן: אבל זה לא ברור.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה ברור.

<עמרי בן צבי: זה ברור, כי זה המשפט המנהלי הכללי שיחול גם על המקרים האלה.

יעל כהן-פארן: אז אולי צריך למצוא את הדרך להבהיר את זה בחוק, כי 'גם אם הוכח, להנחת דעתו, כי אותו אדם עשה מעשה', זה, אני מצטערת, נורא נורא כללי.

<אביטל שטרנברג: הכלל הוא מאוד מאוד ברור.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: תומר, רצית להתייחס.

יואב קיש: בצלאל, זה בשבילך.

<תומר רוזנר: אני אתייחס להערות - - -

יואב קיש: סדר הדוברים זה אמיר אוחנה, חברת הכנסת פארן וחבר הכנסת טלב אבו עראר.

יואב קיש: חשוב לי שתתייחס.

אמיר אוחנה: משפחת חג'אג', ביקשתי מההורים - - -

יואב קיש: כן, הם ידברו.

<תומר רוזנר: לעבירת ביטחון, שיעירו ואני אתייחס לזה.

<אביטל שטרנברג: אני חושבת שהמונח הזה יבוא בעוכרינו בסופו של דבר כי אם אנחנו נגדיר את המונח כעבירת ביטחון ייצא שבעצם עבירות ביטחון אחרות לא יהיו בסמכות.

<אביטל שטרנברג: אם הפכת את זה להסבר לעניין עבירות ביטחון, אז זה יהיה רק ההגדרות שיש פה, שזה מעשה טרור ומעשה המהווה בגידה וריגול חמור.

בצלאל סמוטריץ': אז בסדר, נחפש נוסח אחר.

בצלאל סמוטריץ': הפרת אמונים, כיוון שבית המשפט קבע שהם לא חייבים בזה, אז - - -

<עמרי בן צבי: אנחנו לא תופסים את זה כפי שבית המשפט קבע.

<עמרי בן צבי: להבנתנו מה שנדרש - - -

אמיר אוחנה: אנחנו אומרים הפרת אמונים זה זה וזה, אנחנו קובעים מה זה הפרת אמונים.

יואב קיש: טוב, תומר מתייחס.

יואב קיש: בבקשה.

<תומר רוזנר: ראשית, אין קביעה של בית המשפט בנושא הזה של הפרת אמונים.

<תומר רוזנר: יש התבטאות של שניים מן השופטים, למיטב זיכרוני, מתוך הרכב של תשעה, עד כמה שזכור לי, שאמרו שיש ספק בשאלה הזו.

אמיר אוחנה: עכשיו אין ספק, כי המחוקק קבע.

<תומר רוזנר: לא.

יואב קיש: לא, אמיר, נראה לי לא נכון יהיה להתייחס.

<תומר רוזנר: אני חושב שהחשש שהביעה עורכת דין פלאי ממשרד הפנים הוא חשש שהוא נכון וכדאי להישאר עם המונח הזה, ההחלטה היא כמובן בידי חברי הכנסת.

<תומר רוזנר: לגבי הערותיו של חבר הכנסת סמוטריץ.

<תומר רוזנר: לגבי ביטול ההבחנה בהליך בין תושבי קבע רגילים ותושבי קבע שמתקיימים בהם הפרטים שמתקיימים כאן, הרי זו מהות פסק הדין.

<תומר רוזנר: פסק הדין הבחין, עשה את ההבחנה הזו, בין התושבים, במרכאות, רגילים, אחרים, לבין התושבים שמתקיימים בהם שני התנאים שאנחנו מציינים כאן.

<תומר רוזנר: הרי כפי שאמרתי בתחילת הדברים, בית המשפט אמר שסמכות לשלילת תושבות בשל הפרת אמונים היא סמכות שקיימת לשר הפנים בסמכות הכללית, אלא מאי?

<תומר רוזנר: בהתקיים תנאים מסוימים נדרשת לכך הסמכה מפורשת כי במקרים האלה מדובר בזכות הקרובה מאוד לאזרחות.

<תומר רוזנר: לכן אני חושב ששמירת ההבחנה הזאת היא שמירה חשובה כדי לענות על הספק או הקביעה הפוזיטיבית של היעדר סמכות שלגביה - - -

בצלאל סמוטריץ': לא יהיו לה השלכות רוחב, לדעתך?

<תומר רוזנר: אני אומר שאנחנו מתייחסים ספציפית לנושא של הפרת אמונים וגם לא מגדירים, במכוון לא נקטנו במונח של ילידים או מי שלא נכנס לישראל, אלא של תנאים מסוימים.

<תומר רוזנר: זה יחול, אגב, גם על תושבים שקיבלו תושבות מתוך בחירה, כמו למשל אדם שבוחר שלא לקבל אזרחות מהטעם שהוא רוצה לשמור על אזרחות אחרת.

<תומר רוזנר: יש מדינות שאי אפשר ל - - -

<קריאה: וחלפו 15 שנה - - -

<תומר רוזנר: וחלפו 15 שנה מיום שהוא נכנס לישראל והוא רוצה לשמור על האזרחות ההולנדית שלו, לצורך העניין, שלא מאפשרת החזקת אזרחות כפולה.

<תומר רוזנר: אז במצב הזה יחול עליו ההסדר המיוחד הזה.

<תומר רוזנר: זה נכון שההסדר הזה הוא רחב יותר מאשר הקבוצה שאליה התייחס בית המשפט בפסק הדין, אבל היא - - -

יואב קיש: אנחנו רואים היגיון בעניין הזה.

ענת ברקו: אני גם קיבלתי הערה על הפרת אמונים.

<תומר רוזנר: ההבדל הוא גם הבדל בפרוצדורה.

<תומר רוזנר: בפרוצדורה ההבדל הוא שברגיל לשר הפנים יש סמכות רחבה בשיקול דעתו וכאן אנחנו מוסיפים שתי חובות התייעצות שמוצעות כאן.

<תומר רוזנר: אני הייתי מציע לכם לשקול חגורות ואולי - - - אני אישית חושב שעמדת היועץ המשפטי לממשלה היא נכונה ודרוש ונכון לבקש הסכמת היועץ, עמדתכם היא שלא, אבל אפשר לחשוב על אלטרנטיבות שגם יבטיחו ערובות דיוניות יותר טובות במצב הזה.

<תומר רוזנר: אני יכול לחשוב על שתיים לפחות שאתם יכולים לשקול, אחת זה הסכמת שר המשפטים, ושתיים - - -

בצלאל סמוטריץ': שנכניס עוד גורם?

<תומר רוזנר: כן, נכניס עוד גורם.

ענת ברקו: אבל למה צריך?

ענת ברקו: למה?

<תומר רוזנר: ושתיים זה אפשרות שבמקום הפנייה לבית הדין לעררים ואחר כך ערעור בזכות לבית המשפט המחוזי בערעור מנהלי תהיה כאן אפשרות לפנייה ישירה לבית המשפט המחוזי.

<תומר רוזנר: נדלג על בית הדין לעררים, שהוא ערכאה מעין שיפוטית מנהלית שהיא יותר בתוך משרד הפנים.

<תומר רוזנר: זאת אומרת במקרה הזה לתת - - -

<קריאה: המשמעות היא בעצם עתירה למחוזי וערעור בזכות לעליון.

<תומר רוזנר: נכון.

<אביטל שטרנברג: רק לשם ההבהרה כל נושא חוק הכניסה לישראל - - -

<תומר רוזנר: רק דקה, השאלה, שאני מניח לפתחה של הממשלה בהקשר הזה, האם תוספת שתי הערובות הדיוניות האלה יניחו את דעתם של הגורמים המשפטיים.

ענת ברקו: כן, אבל גם הנושא של הטייטל של החוק - - -

יואב קיש: ענת, שמענו את ההערה שלך, את מתפרצת לשיחה ואני מבקש לא להפריע.

יואב קיש: אנחנו באמצע משהו.

יואב קיש: אי אפשר לבוא, כל מה שאת רוצה זה את וזהו, זה לא עובד ככה, עם כל הכבוד.

יואב קיש: נתתי לך לדבר ראשונה, התייחסנו לכל הנקודות, כבדי את הדיון.

ענת ברקו: אוקיי.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני מבקש את ההצעות של היועץ המשפטי, היו שתי הצעות, אחת, לאפשר דרג משפטי מחוזי ראשוני, והנושא השני הסכמה של שר המשפטים.

יואב קיש: בעניין הזה אני רוצה להוריד בכלל את חובת ההיוועצות עם היועץ המשפטי.

יואב קיש: זאת אומרת זה בא להחליף את זה.

יואב קיש: אם יש לי את שר המשפטים ממילא ואחר כך אני נותן דרג - - -

<תומר רוזנר: להשאיר את הוועדה המייעצת.

בצלאל סמוטריץ': הוועדה המייעצת אין בעיה.

יואב קיש: זה מה שאני מציע.

בצלאל סמוטריץ': ועדה מייעצת - - -

<תומר רוזנר: ועתירה.

<אביטל שטרנברג: זה משפר חלקית, אבל לא באופן מלא.

יואב קיש: ברור, אני לא עושה באופן מלא מה שאתם רוצים, זה כבר הבנו.

<אביטל שטרנברג: זה מסיר את היועץ לגמרי ואנחנו - - -

בצלאל סמוטריץ': היועץ מעורב בכל תהליך.

בצלאל סמוטריץ': הוא מעורב, הוא - - -

<עמרי בן צבי: אנחנו יכולים רק ל - - -

בצלאל סמוטריץ': הלוואי שיכולנו לעשות בעוד כמה תהליכים, אבל - - -

יואב קיש: השאלה אם המצב הזה שבו אנחנו מסירים בכלל את הנושא של היועץ המשפטי כגורם פה ומצד שני עושים שני דברים, אחת, מאפשרים ערכאה שיפוטית אחת יותר גבוהה מלכתחילה ושתיים, מאפשרים שזה יהיה בהסכמת שר המשפטים - - -

בצלאל סמוטריץ': עוד גורם.

יואב קיש: עוד גורם.

יואב קיש: הרי ברור ששר המשפטים ושר הפנים, היועץ המשפטי יהיה שם, יעזור, ייעץ, זה ברור, זה תפקידו, אבל ברור שלא צריך להכניס אותו לחוק.

יואב קיש: אני רוצה ללכת לכיוון הזה, אני שואל איפה זה - - -

<אביטל שטרנברג: אנחנו לא חושבים שזה מספיק, אנחנו חושבים שנדרשת הסכמתו של היועץ המשפטי לממשלה.

<עמרי בן צבי: זה גם המנדט שניתן לבוא, לבוא ול - - -

יואב קיש: זה לא מספיק, מה שאנחנו מציעים?

יואב קיש: תבררו את זה.

זוהיר בהלול: יואב, הכפילות הזו - - -

יואב קיש: זה מפריע.

יואב קיש: נסו לראות אם בינתיים זה מספיק לכם או לא.

יואב קיש: חבר הכנסת זוהיר בהלול.

אמיר אוחנה: אבל אני - - -

יואב קיש: נכון, אז אחרי אמיר.

יואב קיש: אמיר ואז אתה.

יואב קיש: אמיר אוחנה, בבקשה.

זוהיר בהלול: מזל שזה אמיר, כי אחרת - - -

יואב קיש: לא, זה היה הסדר.

יואב קיש: הגדרתי את זה, אתה הייתה פה ושמעת.

זוהיר בהלול: מזל שזה אמיר, אז אני מוותר, אבל באמת תנו לנו לדבר.

יואב קיש: בבקשה, אמיר אוחנה ואחרי זה זוהיר בהלול.

אמיר אוחנה: תיסלם יא זוהיר.

אמיר אוחנה: אדוני, אני רוצה להזכיר, אנחנו נמצאים פה בתגובה להחלטת בג"צ שבעצם מלכתחילה לשיטתנו, או לשיטתי בכל אופן, אני חושב שיש לי שותפים לעניין הזה, לא הייתה מוצדקת, לא הייתה נכונה.

אמיר אוחנה: הממשלה הייתה צריכה לעתור לדיון נוסף, אבל משהיא לא עתרה אנחנו רוצים לפתור את הבעיה.

אמיר אוחנה: אני חושב שיש קונצנזוס רחב מאוד בציבור הישראלי, רחב מאוד, אדוני, שלשלול תושבות קבע של אנשי חמאס זה לא רק סביר, זה מתבקש וזה הכרחי כחלק מהמאבק בטרור.

אמיר אוחנה: עכשיו אני רוצה להזכיר משהו, כל החלטה של השר, בין אם על פי החוק הזה, בין אם על פי החוק המקורי, נתונה לביקורת שיפוטית.

אמיר אוחנה: כל אחד יכול לעתור לבג"צ ולתקוף את ההחלטה.

<תומר רוזנר: לא.

אמיר אוחנה: למה לא?

<תומר רוזנר: יש תהליך שמוסדר בחוק לגבי זה, שזה בית הדין לעררים ו - - -

אמיר אוחנה: אין בעיה, אז בית דין לעררים, אבל הוא נתון לביקורת שיפוטית.

<תומר רוזנר: נכון, בוודאי.

אמיר אוחנה: ובסופו של דבר אחרי בית הדין לעררים אפשר להמשיך לבית משפט מחוזי בשבתו כבית משפט מנהלי ואז אפשר גם להגיע לבג"צ.

אמיר אוחנה: כל החלטה כזאת נתונה לפיקוח שיפוטי, לכן לא ברור לי למה אנחנו צריכים עוד מסננות ועוד דברים שמעולם לא ראיתי אותם.

אמיר אוחנה: אני מעולם לא ראיתי הצעת חוק שהיועץ המשפטי חייב לאשר משהו.

אמיר אוחנה: כלומר הוא הפך להיות מגורם מייעץ לגורם מחליט.

יעל כהן-פארן: אבל פה בחוק הזה זו היוועצות.

אמיר אוחנה: לא, קודם כל את לא היית במקור.

אמיר אוחנה: במקור הם דרשו הסכמה - - -

יעל כהן-פארן: אני הייתי.

אמיר אוחנה: אין בעיה, אז דרשו הסכמה.

אמיר אוחנה: אז עכשיו, אדוני, במסגרת הרצון הטוב אני מבין שאדוני רוצה לאפשר - - -

יואב קיש: לא, אני אגיד לך מה אני רוצה.

אמיר אוחנה: הסכמה של שר המשפטים.

יואב קיש: שר המשפטים ולעלות דרג אחד ברמה השיפוטית ולהוריד את היועץ המשפטי.

אמיר אוחנה: נבחרי ציבור.

אמיר אוחנה: יועצים משפטיים - - -

יואב קיש: אני אגיד גם דבר אחד פה למשרד המשפטים, אם היועץ המשפטי ידע בדיון הקודם כמה הלכנו לכיוון הזה וזה היה חשוב, הוא היה צריך לבוא הוא או המשנה שלו ולהציג את עמדתו.

יואב קיש: לא מכובד ולא מקובל שהוא זורק אמירות שלדעתי מתנגדות לחברי הכנסת ואפילו לא בא לייצג אותן.

אמיר אוחנה: אדוני, יש פה ניסיון הפיכה זוחל של הייעוץ המשפטי שמבקש להיות לא גורם שמייעץ, אלא גורם שמכריע, גורם שמחליט, למרות שהוא לא ייתן דין בפני הציבור בבחירות ולמרות שהוא לא יישא באחריות.

אמיר אוחנה: את הדבר הזה אנחנו צריכים לעצור.

אמיר אוחנה: אני אודה לך, אדוני, אם תוכל גם לשמוע את הוריה של שיר חג'אג' שנרצחה - -

יואב קיש: כן, אנחנו ניתן להם.

יואב קיש: היחידים שניתן להם לדבר.

אמיר אוחנה: - - שנרצחה בפיגוע בארמון הנציב שנעשה על ידי רוצח מחבל תושב מזרח ירושלים.

יואב קיש: כן, תודה רבה.

יואב קיש: חבר הכנסת זוהיר בהלול, בבקשה.

זוהיר בהלול: יואב קיש, אתה מנהל ועדה קריטית בבניין הזה ובאמת אני מודה לך על כך שכרכת בדבריך את העניין של ההרשעה עם הסיפא שלך כאשר פנית אל הפקידה הבכירה של משרד המשפטים.

זוהיר בהלול: אני מלין על כך שאתה מקל ואפילו מוזיל את מעמדם של הפקידים.

זוהיר בהלול: אם היועץ המשפטי או המשנה ליועץ המשפטי לא הגיעו, זה לא אומר שאין דעתם מכובדה.

זוהיר בהלול: צריך גם לשמוע את דעתם, הם נשלחו על ידי היועץ המשפטי והיא אומרת את זה בריש גלי.

אמיר אוחנה: אין בעיה לשמוע, אבל מותר לחלוק.

יואב קיש: חבר הכנסת זוהיר בהלול, אני אגיד לך למה אמרתי את מה שאמרתי.

יואב קיש: כי אנחנו את ההצעה הזו העלינו כבר והם ראו את זה והם ראו שיש פה התנגדות מהותית של הוועדה לכיוון שהם הולכים.

יואב קיש: אם הם היו חושבים שעומד להם מה שנקרא, שדמם בוער בעניין, היו באים לפה ומציגים את זה יכול להיות שזה היה מקבל משקל עודף.

זוהיר בהלול: כן, אבל גם צריך לכבד את ה - - -

יואב קיש: לכבד בהחלט, אני מעריך שהיא באה, הערתי לא כלפיה, הערתי כלפי היועץ או מי מסגניו בעניין.

זוהיר בהלול: בסדר גמור.

זוהיר בהלול: אני רוצה גם להשתמש במילה הפיכה, ניסיון הפיכה, פוטש.

יואב קיש: מי אמר?

אמיר אוחנה: אני אמרתי.

זוהיר בהלול: עכשיו, אני שומע.

זוהיר בהלול: הפוטש הוא שלכם, אתם בעצם, המרצע מזמן יצא מן השק.

זוהיר בהלול: כל הסיפור הזה בא להפקיע את זכותו של היועץ המשפטי לפקח - - -

אמיר אוחנה: לפקח אין בעיה.

זוהיר בהלול: לפקח וגם לומר את דעתו וגם המלצתו צריכה להתקבל, להיות קבילה.

אמיר אוחנה: לא, הוא נבחר על ידי הציבור?

אמיר אוחנה: לא.

זוהיר בהלול: מה שאתם עושים עכשיו זה ניסיון הפיכה כנגד המעמד של היועץ המשפטי.

זוהיר בהלול: פשוט זו הגחמה שלכם.

זוהיר בהלול: הרי אתם גם אם מנסים להסתיר אתם לא מסוגלים להסתיר.

אמיר אוחנה: זוהיר, מה תפקידו של היועץ?

זוהיר בהלול: שני דברים אתם לא מסוגלים להסתיר - -

אמיר אוחנה: מה תפקידו של היועץ המשפטי?

זוהיר בהלול: - - אל"ף, אתם רוצים להפקיע את קיומו של היועץ המשפטי בכל החזיתות.

אמיר אוחנה: ממש לא.

זוהיר בהלול: דרך אגב, גם כאן, על הדרך - - -

יואב קיש: לא, בחקיקה, אמרתי, לא היית פה בהתחלה, אני לא חושב שצריך בחקיקה - - -

זוהיר בהלול: אני שמעתי אותך גם בפעם הקודמת.

יואב קיש: בסדר, אוקיי, אז אתה יודע.

יואב קיש: לא להעלים, חס וחלילה, תפקידו חשוב וראוי, אני רק לא חושב שצריך להיות - - -

זוהיר בהלול: והמרצע השני שיצא מן השק זו העובדה שהחוק הזה הוא חוק שמכוון בתלת ממד - -

יואב קיש: לתת מענה לבג"צ, כן.

זוהיר בהלול: - - בתלת ממד כנגד התושבים של מזרח ירושלים, כאילו לא היו - - -

יואב קיש: לא, זה לא נכון.

אמיר אוחנה: רק אלה שמעורבים בפשעי טרור.

יואב קיש: זה לא נכון.

יואב קיש: הגדרנו סעיף של שני דברים, של 15 שנים - - -

זוהיר בהלול: אני מסכים לשני דברים, אל"ף, לתחום את זה בביטחון.

זוהיר בהלול: כי אני וסמוטריץ לא יכולים להסכים אלא רק על שני דברים, זה ששמו בצלאל סמוטריץ ו - -

יואב קיש: לא, סמוטריץ שינה את דעתו, הוא חזר בו.

זוהיר בהלול: - - וזה שיש לו ישות כאדם כמו שאני ישות של אדם, אבל מעבר לזה יש חילוקי דעות תהומיים ביני לבין סמוטריץ.

זוהיר בהלול: אבל בעניין הזה של להוריד את הפרת האמונים ולהשאיר רק את הביטחון, אני חושב שאתם מדברים בשכלתנות בעניין הזה ולהותיר את זה, כי כאשר אתה מותיר את זה ערטילאי, שרירותי, 'הפרת אמונים', אתה יכול להדביק את ההרשעה לכל אחד ואחד.

זוהיר בהלול: לסיום, ממש לסיום, אני אומר שני דברים.

זוהיר בהלול: אל"ף, ההרשעה היא מרכזית.

זוהיר בהלול: גם דיברה יעל בעניין הזה.

זוהיר בהלול: אני חושב ש - - - יואב, אני לא מסוגל.

זוהיר בהלול: כבודו של אביר המשפט, רוזנר, במקומו מונח, אבל אני לא מסוגל אם בן אדם לא מישיר מבט כלפיי.

זוהיר בהלול: אתה אמרת פעמיים 'אם יורשע', אם זה יישאר על כנו, אני חושב שאתם נוהגים לפחות לפחות בהוגנות מסוימת.

יואב קיש: לא, לא יורשע, יש בסמכות שר הפנים - - -

אמיר אוחנה: סף ראיות מנהליות.

יואב קיש: זה לא מותנה בהרשעה.

אמיר אוחנה: ראיות מנהליות.

אמיר אוחנה: במקרה הספציפי בבג"צ הם היו מורשעים.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: חברת הכנסת פארן.

יעל כהן-פארן: הנקודה האחרונה של חברי, חבר הכנסת זוהיר בהלול, והדברים שאמרת זה בדיוק הבעיה הכי מרכזית שאני מוצאת בחוק הזה, כי אין פה דרישה להרשעה והפכתם את שר הפנים לשופט ולתליין, ועכשיו הוא גם לא מתייעץ, הורדתם את הסמכות של היועץ המשפטי לממשלה לאשר, אלא רק להתייעץ - - -

יואב קיש: אני אגיד לך, חברת הכנסת פארן - - -

יעל כהן-פארן: רגע, הוא עכשיו צריך להתייעץ רק עם שר אחר, אז הכול בדרג הפוליטי.

יעל כהן-פארן: גם אם הוכח, להנחת דעתו, אני לא רואה פה אפילו לא את הבסיס שאמרה כאן היועצת המשפטית ממשרד המשפטים, של ההוכחות המנהליות.

יעל כהן-פארן: אני לא רואה את זה כתוב, תכניסו את זה כתוב.

אמיר אוחנה: שרים מקבלים החלטות על בסיס של ראיות מנהליות תמיד.

<אביטל שטרנברג: זה אותו ניסוח כמו בחוק האזרחות.

יעל כהן-פארן: כן, 'הוכח להנחת דעתו כי אותו אדם עשה מעשה', צילמו אותו בווידיאו רץ עם מספריים, לא יודעת מה, לא הורשע, לא כלום, אתה יודע, זה כל כך מדרון חלקלק.

יעל כהן-פארן: הוצאתם את היועץ המשפטי, הוצאתם כל ערכאה שיפוטית.

יעל כהן-פארן: נכון שיש אחר כך ערכאה שיפוטית לערעור, אבל זה לפני, צריך להציג פה משהו שהוא סביר.

יעל כהן-פארן: יש כאן חוסר מידתיות קיצוני, לדעתי.

יעל כהן-פארן: שוב, אני שמחה שהוציאו את כל העניין הפלילי, אני מברכת על זה, נשאר רק העניין של עבירות של הפרת אמונים.

זוהיר בהלול: אם הכול יהיה שיקול של שר, אז למה צריך משפט בישראל?

יעל כהן-פארן: בדיוק.

יעל כהן-פארן: השר לא יכול ל - - -

אמיר אוחנה: כדי לתקוף החלטות בלתי סבירות של השר.

אמיר אוחנה: אין בעיה, אפשר לתקוף החלטות בלתי סבירות.

יעל כהן-פארן: אנחנו יודעים שמערכות המשפטית, זה הרבה פעמים מערכת משפט צבאית, פועלות די מהר בעבירות ביטחון.

יעל כהן-פארן: זהו.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: תודה.

יעל כהן-פארן: אם יש הרשאה, שייקחו את התושבות שלו.

יעל כהן-פארן: תודה.

יואב קיש: חבר הכנסת טלב אבו עראר.

טלב אבו עראר: תודה, כבוד היושב ראש.

טלב אבו עראר: אני מסכים עם כולם, שלא נתבלבל, מדובר כאן בירושלים המזרחית.

יואב קיש: בין השאר.

טלב אבו עראר: ולכן זה שטח כבוש.

יואב קיש: לא, משוחרר.

טלב אבו עראר: שטח כבוש על פי כל האמנות ועל פי עדותו של העולם, אולי גם אתה תשתכנע באחד הימים.

יואב קיש: לא, לא יהיה.

זוהיר בהלול: אבל יהיה חוק בשבוע הבא שיוציאו את המילה הזאת מן הטרמינל, מהארסנל, סליחה.

זוהיר בהלול: המילה הזאת לא תהיה - - -

יואב קיש: זוהיר, לא מתאים לך לטעות בלקסיקון.

זוהיר בהלול: בארסנל.

טלב אבו עראר: לכן, מכובדי, אני באמת בהלם שממשלת ישראל הגיעה למצב שהיא לא תאמין למערכת המשפטית, לבג"צ.

טלב אבו עראר: לא משיבים להבהרה שביקשו בג"צ בחקיקת חוק שהיא באה כאילו לטפל בטרור.

טלב אבו עראר: הרי יש גם טרור יהודי, כל החקיקה שבאה לטפל בטרור היא מכוונת רק נגד ערבים.

יואב קיש: לא, זה לא - - -

טלב אבו עראר: תשמע, תעקוב אחרי כל החקיקה.

טלב אבו עראר: אני אומר לך, למה?

טלב אבו עראר: היא לא מתייחסת לטרור היהודי.

טלב אבו עראר: אנחנו מגנים כל סוג של טרור, לא משנה, ערבי, יהודי, אבל כאן לאנשים אין אזרחות, הם תושבים ואין להם אזרחות, באים להתעלל בהם - - -

אמיר אוחנה: לא, שלא יעסקו בטרור.

אמיר אוחנה: אם יעסקו בטרור, ועוד איך.

טלב אבו עראר: בסדר, אז בכל מצב יש כאן בג"צ.

טלב אבו עראר: לא יכול להיות שהממשלה תחליף את בג"צ.

טלב אבו עראר: שר הפנים ושר המשפטים ולא יודע מי - - -

אמיר אוחנה: נגיד שהשר החליט החלטה, אפשר לתקוף את זה בבית משפט.

טלב אבו עראר: מכובדי, אם הפסקת להאמין בבג"צ אז אתה בבעיה, לא אני.

טלב אבו עראר: באמת.

יואב קיש: טוב - - -

טלב אבו עראר: מה זה טוב?

טלב אבו עראר: תענה לי.

טלב אבו עראר: בג"צ - - -

יואב קיש: אנחנו עכשיו - - -

טלב אבו עראר: אני לא סיימת עדיין.

טלב אבו עראר: ברקו דיברה חצי שעה, לא הפרעת לה.

יואב קיש: לא נכון, טלב - -

טלב אבו עראר: לא, באמת, אל תהיה איפה ואיפה.

יואב קיש: תקשיב, לא, טלב, היא נכנסה, אמרתי לה 'אל תתפרצי', היא חטפה ממני לא מעט.

טלב אבו עראר: אבל הנה, ברקו, היא - - -

יואב קיש: בבקשה, אתה רוצה עוד דקה?

יואב קיש: בבקשה עוד דקה.

טלב אבו עראר: ולכן נא להפסיק לחוקק חוקים גזעניים נגד אוכלוסייה מסוימת כי זה - - -

אמיר אוחנה: נא להפסיק לעסוק בטרור.

יואב קיש: חבר הכנסת אוחנה, תן לו לסיים.

<מירב חג'אג': להרוג את הילדים שלנו.

יואב קיש: סליחה, אל תענו לו.

יואב קיש: אתם תקבלו זכות דיבור, אל תענו לו.

זוהיר בהלול: אבל כאילו שכל הערבים עוסקים בטרור.

זוהיר בהלול: זה מה שאנחנו עושים?

אמיר אוחנה: לא, אבל החוק הזה מטפל רק באלה שעוסקים בטרור.

טלב אבו עראר: למה לא בטרור של יהודים?

טלב אבו עראר: זה לא נגד יהודים.

טלב אבו עראר: זה רק נגד תושבי מזרח ירושלים.

יואב קיש: לא.

אמיר אוחנה: לא, זה אזרחות וזה תושבות של משרד הפנים.

טלב אבו עראר: לא, לא נכון.

יואב קיש: טלב, סיימת?

טלב אבו עראר: סיימתי.

יואב קיש: תודה רבה.

<אביטל שטרנברג: אפשר להעיר עוד הערה לעניין ערבויות דיוניות?

יואב קיש: כן, בבקשה.

<אביטל שטרנברג: נאמר כאן קודם שכל מי שיעבור את ההליך הזה יוכל לעתור לבית משפט.

<אביטל שטרנברג: עדיין הזמינות של הליכים משפטיים לא פתוחה לכולם באופן שוויוני כי זה בראש ובראשונה גם עניין של משאבים.

<אביטל שטרנברג: לכן בכל מיני דברי חקיקה, על אחת כמה וכמה בחיקוק כזה שעוסק בזכות יסוד, חשוב שתהיינה ערבויות דיוניות חזקות בתוך ההליך המנהלי עצמו.

<אביטל שטרנברג: לכן אנחנו סבורים שנדרשת הסכמת היועץ המשפטי לממשלה בדיוק כמו שנדרש בחוק האזרחות.

אמיר אוחנה: אנחנו עושים התערבות דיונית של שרה נוספת, שרת המשפטים - - -

<אביטל שטרנברג: זה לא אקוויוולנטי.

<קריאה: יש גם סיוע משפטי בשביל זה.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: אני רוצה להגיב ותיכף אנחנו נשמע, נמצאים פה משפחת חג'אג', ההורים של שיר חג'אג' זיכרונה לברכה, אני אתן לכם לדבר, אני רוצה להגיד כמה דברים לפני כן.

יואב קיש: ראשית, לגבי היועץ המשפטי.

יואב קיש: שלא ישתמע מדבריי כאילו אני חושב ש - - - בוא נגיד ככה, אין שום כוונה בדבריי לפגוע ביועץ המשפטי או במה מסמכויותיו.

יואב קיש: תפקידו חשוב וראוי, אני רק אומר שלגבי חקיקה אני לא רואה לנכון לשלב בחקיקה בצורה מפורשת את העניין הזה.

<אביטל שטרנברג: למרות שזה קיים בחוק האזרחות.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: אם את שואלת אותי, הייתי עושה תיקון לחוק האזרחות בעניין הזה.

יואב קיש: זו דעתי.

יואב קיש: לכן אני חושב שמה שאנחנו נעשה - - -

אמיר אוחנה: הופה, רעיון.

יואב קיש: מה שאני רוצה לעשות זה כך, אנחנו נוריד את חובת ההיוועצות עם היועץ המשפטי - - -

<תומר רוזנר: אני חושב שלא כדאי.

יואב קיש: אתה חושב שלא, תודה.

<תומר רוזנר: אני אסביר.

יואב קיש: רגע.

יואב קיש: אני רוצה להוסיף במקום זה, הסכמת שר המשפטים ואפשרות לפנייה - - -

זוהיר בהלול: כפילות מיותרת, שני מינויים פוליטיים, שר הפנים ושר המשפטים ידברו באותה שפה.

אמיר אוחנה: אבל פוליטיקאים מנהלים את המדינה.

אמיר אוחנה: כן, בשביל זה יש בחירות.

יואב קיש: חבר הכנסת, אני לא צריך שתעזרו לי.

יואב קיש: חבר הכנסת אוחנה.

יעל כהן-פארן: ואין חוק?

אמיר אוחנה: זו דמוקרטיה, פוליטיקאים מנהלים.

יואב קיש: חבר הכנסת אוחנה, אני לא צריך שתעזור לי, תודה.

יואב קיש: אני רוצה שבמקום זה יהיה גם את הסכמת שר, במקרה הזה זו שרת המשפטים, אבל שר המשפטים, וגם לאפשר פנייה בדרג משפטי, ישר עתירה למחוזי ולכן אני חושב שזה משקף בהחלט הליך משמעותי ובאמת שאני מכבד את תפקיד את היועץ המשפטי, אני רק חושב שלא ראוי - - -

בצלאל סמוטריץ': הוא בוודאי יהיה שם.

יואב קיש: הוא בוודאי ובוודאי יהיה שם בעניין הזה.

יואב קיש: כך ראוי.

בצלאל סמוטריץ': הוא חלק בתוך הממשלה.

יואב קיש: לכן זה מה שאני מבקש.

יואב קיש: תומר, זה מה שאני מבקש.

יואב קיש: אנחנו לא נשנה את ההגדרה של הביטחון, מה שסמוטריץ - - -

<עמרי בן צבי: רצו שנעדכן, אנחנו הגדרנו לבקשתכם את הנושא, דיברנו עם לשכת היועץ.

<עמרי בן צבי: העמדה של היועץ היא שללא הסכמת היועץ או אישור על ידי בית משפט לא ניתן יהיה להגן על החוק.

אמיר אוחנה: שמענו, נגיב.

יעל כהן-פארן: תשמעו ותפנימו.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, אנחנו - - -

יואב קיש: לא צריך לזלזל.

יואב קיש: זו עמדתו, עמדה חשובה.

יעל כהן-פארן: זה מאוד חשוב.

אמיר אוחנה: זה לא חדש, אנחנו מכירים את העמדה הזו.

בצלאל סמוטריץ': יואב, אני מבקש להגיד.

בצלאל סמוטריץ': אני סמוך ובטוח שהיועץ יגן על ההחלטה כי זה מה שתחליט הכנסת, ואם לא, אז יהיה - - -

זוהיר בהלול: אבל הסכמתם למה שאמר סמוטריץ לפני כמה דקות לגבי הפרת אמונים.

יואב קיש: לא, הוא חזר בו.

בצלאל סמוטריץ': חזרתי בי.

יואב קיש: אמרתי לך, אתה לא הקשבת, אתה רק נאמת.

זוהיר בהלול: מה, פתאום מקבל רגליים קרות?

יואב קיש: אמרתי לך שאין לך הסכמה עם סמוטריץ כי הוא חזר בו מבקשתו.

זוהיר בהלול: אז אני לא מסכים איתך בשום דבר, מכיוון ש - - -

יואב קיש: אז אני רוצה לעבור ל - - -

בצלאל סמוטריץ': ומה עשינו עם המדרוג?

בצלאל סמוטריץ': הולכים על המדרוג?

בצלאל סמוטריץ': הנוסח של - - -

יואב קיש: אני אומר עוד פעם, מה שהצעתי זה ככה, אנחנו מדברים על חובת היוועצות עם הוועדה המייעצת, עם הסכמת שר המשפטים ואפשרנו להעלות רמה אחת במדרוג, כפי שתומר הגדיר פה, פנייה ישירות למחוזי.

בצלאל סמוטריץ': אבל עצם זה שאנחנו הולכים על מדרוג אחד של סוג כזה של תושבים - - -

אמיר אוחנה: עכשיו היועמ"ש דורש הסכמה של היועמ"ש, כן?

<עמרי בן צבי: מלכתחילה הוא דרש את זה.

יואב קיש: זו התשובה למהות השאלה של בג"צ.

יואב קיש: זה הסיכום, זה מה שאנחנו נעלה תיכף להצבעה.

בצלאל סמוטריץ': ומה עושים עם הנושא של קצבאות וכו'?

בצלאל סמוטריץ': תלוי במעמד שהוא מקבל.

יואב קיש: יש תשובה על זה?

<קריאה: סעיף 326 לביטוח הלאומי.

<קריאה: מה שהכנסת עשתה.

יואב קיש: שמה?

יואב קיש: מה הוא אומר?

בצלאל סמוטריץ': השאלה שלנו הייתה אם זה אוטומטי או שזה - - -

<אביטל שטרנברג: הוא מדבר על הרשעה בעבירות הון.

<עמרי בן צבי: אבל זו חובה, כן.

בצלאל סמוטריץ': אבל רק בהרשעה.

<אביטל שטרנברג: כשיש הרשעה בעבירות טרור אז - - -

יואב קיש: אז נישאר ככה.

יואב קיש: אני רוצה לתת זכות דיבור להורי משפחת חג'אג'.

יואב קיש: אני לא יודע מי אתם רוצים שידבר.

אמיר אוחנה: הרצל ומירב.

יואב קיש: מי מדבר?

יואב קיש: מירב או הרצל?

<הרצל חג'אג': אנחנו רוצים שנינו.

יואב קיש: שניכם, בבקשה.

<מירב חג'אג': קודם כל אתם מדברים פה על חוקים ועל כל מיני דברים שהם כללים והם חשובים, אני אוריד לכם את זה למישור האישי שלנו.

<מירב חג'אג': כששיר נרצחה בפיגוע אז שר הפנים מיידית הוציא צווי גירוש לעשרה או 11 מבני המשפחה, בתכלס, זה הגיע לבית דין לערעורים רק נגד חמישה מהם שעדיין, על כל מיני מילים שיפוטיות של חמאס או דאעש או זה, אז כל הערעור נדחה כרגע.

<מירב חג'אג': זאת אומרת האנשים האלה ששמחו וידעו על פעילות הטרור של בן המשפחה שלהם שרצח ארבעה ישראלים, הם מקבלים זכויות, הם נהנים ממנעמי מדינת ישראל בתור תושבי מזרח ירושלים.

<מירב חג'אג': לא ביטלו את התושבות שלהם, לא ביטלו כלום, מקבלים כספים מאיתנו וזה בלתי מתקבל על הדעת.

<מירב חג'אג': אני כל הזמן חושבת לעצמי, אם היינו עושים צעדים כאלה לפני 20 שנה אני לא הייתי פה היום.

<מירב חג'אג': אנחנו לא היינו במצב הזה, הבת שלי השבוע הייתה חוגגת גיל 24.

<מירב חג'אג': אז עכשיו אתם תיקחו את זה מעבר לדברים הגדולים ותיקחו את זה למישור האישי ותבינו איפה זה עומד.

<מירב חג'אג': אנחנו חייבים ליצור פה סל של הרתעה, מערכת כוללת של הרתעה, גירוש מחבלים, גירוש בני משפחה של מחבלים זה חלק מסל הרתעה.

<מירב חג'אג': המחבל הבא שיעשה את הסיבוב שם בארמון הנציב ויראה חיילים הוא יחשוב מה הולך להיות לי, למשפחה שלי, שהולכים לגרש אותם, שהילדים שלי יהיו בלי אוכל, בלי מים, ירעבו, ימותו ברעב, מצדי אפילו, והוא לא יעשה את זה, הוא ימשיך לנסוע.

<מירב חג'אג': זה מה שאנחנו רוצים לגרום.

<מירב חג'אג': זו הנקודה, זו השורה התחתונה שלנו, בתוך סל של הרתעה.

<מירב חג'אג': ואם אתם לא תשנו את החוק ולא - - - עד היום, כבר 12 חודשים אחרי הרצח של הילדה שלי שום דבר לא נעשה נגדם.

<מירב חג'אג': אני יודעת שהם חיים ברווחה כלכלית, אנחנו יודעים, הם מקבלים קצבאות.

<מירב חג'אג': זה בלתי - - - אנחנו לא יכולים להשלים עם זה.

<מירב חג'אג': זה מעודד את ה - - - כל הכפר רואה את זה והם צוחקים עלינו.

<מירב חג'אג': הם קיבלו צווי גירוש באותו יום, אבל אין לנו שום שיניים, אין לנו שום יכולת לבצע את זה.

<מירב חג'אג': אני מבקשת עוד דבר אחד, שאם בסופו של דבר אתם לא עושים גירוש ממש, אני לא מבינה למה אי אפשר לעשות גירוש פיזי, לקחת אותם ולגרש אותם, למה אי אפשר לעשות את זה?

<מירב חג'אג': אבל אם אתם כבר יוצרים מצב שבן אדם מקבל עראי או תייר, אז לפחות תבדקו כל שנתיים איפה הוא עומד, מה הוא עושה, מה הזכויות שלו.

<מירב חג'אג': זה יתחדש כל שנה ותבדקו איפה זה עומד.

יואב קיש: בעיקרון זה קיים.

<מירב חג'אג': שיבדקו, שלא יקבל - - -

יואב קיש: זה ודאי וזה קיים.

<מירב חג'אג': הוא יבקש תושבות - - -

יואב קיש: זה לא לכל החיים, זה ודאי וזה קיים.

יואב קיש: בבקשה, תודה למירב.

יואב קיש: הרצל, בבקשה.

<הרצל חג'אג': ככה.

<הרצל חג'אג': קודם כל בקשר לסל ההרתעה, זה דבר שהוא מאוד חשוב לנו.

<הרצל חג'אג': העניין הוא פה שאנחנו חושבים היום שלמדינה יש פתרון כמעט לכל סוגי הפיגועים, אם זה כנופיות, אם זה התארגנויות ודברים כאלה, הבעיה היחידה שהמדינה היום לא הצליחה לפתור זה את המפגע הבודד, זה שיושב בחדר שלו, בבית שלו ושומע את ההסתה או שהתחנך ברשות הפלסטינית מגיל 3 לשנאה ולרצח יהודים, היום לא מצליחים להרתיע אותו.

<הרצל חג'אג': היום הבונוס שלו, אם הוא יפגע ביהודי, ירצח או ינסה לפגוע, הוא כל כך גדול שזה משתלם לו.

<הרצל חג'אג': ואנחנו רוצים לשנות את זה עם סל ההרתעה.

<הרצל חג'אג': בקשר לייצוג שלהם, לא יהיה להם כסף.

<הרצל חג'אג': יש את המוקד להגנת הפרט והקרן להגנת ישראל שדואגים להם שלמחרת הפיגוע רצים אליהם הביתה, ואנחנו יודעים את זה מהפיגוע שלנו.

<הרצל חג'אג': אחרי שלושה ימים הם הגישו ערער על הריסת הבית, שלושה ימים, זאת אומרת שלמחרת הם היו אצלו בבית.

<הרצל חג'אג': רצים להגן עליהם בהגנה שעולה מאות אלפי שקלים, כשאנחנו לא מסוגלים לזה, יש לנו את עורך בן ציון אדורם שעוזר לנו בהתנדבות ואני אומר לכם, מהיד לפה אנחנו בדברים האלה.

<הרצל חג'אג': אנחנו עושים את זה באפס תקציבים והם עושים את זה במיליוני שקלים.

<הרצל חג'אג': איך אומרים?

<הרצל חג'אג': מחוררים את המדינה איפה שהם יכולים, מהסודנים ועד נשות הכותל ויש להם תקציבים.

יעל כהן-פארן: מה זה קשור לנשות הכותל?

<הרצל חג'אג': לא, שנייה, אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.

יואב קיש: תני לו לסיים.

יואב קיש: חברת הכנסת פארן.

יעל כהן-פארן: למה להזכיר את נשות הכותל?

<הרצל חג'אג': מי מממן אותם?

<הרצל חג'אג': אנחנו יודעים גם, עזבי, אני לא אכנס לזה כי זה לא קשור באמת לדיון.

<הרצל חג'אג': אבל אני אומר, יושבים פה חברי כנסת מהרשימה המשותפת והם לא פה באים להגן על ערבים שומרי חוק, על מוסלמים שומרי חוק, על תושבים שומרי חוק, על מחבלים מורשעים.

<הרצל חג'אג': אין לנו שום דבר, לא נגד מוסלמים ולא נגד - - - אני גרתי ברמלה 20 שנה, 20 שנה עם ערבים, חייתי איתם, הלכתי לאירועים שלהם והכול ואני לא שונא אותם ואין לי כלום נגדם, אחרי שהרגו לי את הילדה.

<הרצל חג'אג': יש לי רק נגד המחבלים וכל הזמן ממסמסים את כל החוקים הקטנים בכל מיני דיונים כאלה קטנים ומוציאים את הנשמה.

<הרצל חג'אג': הרי למה הדיון הזה?

<הרצל חג'אג': זה אחרי שבג"צ הוציא את המיץ אחרי עשרות דיונים.

<הרצל חג'אג': צריך לעצור את זה, צריך שיהיה סל הרתעה.

<הרצל חג'אג': איך אמרו בלבנון?

<הרצל חג'אג': אם תהיה מלחמה בלבנון יחזירו אותם לתקופת האבן, אני רוצה מחבל שעשה פיגוע או ניסה לעשות פיגוע, יחזור מבחינתי לתקופת האבן שלו, לעשרות שנים.

<הרצל חג'אג': ואתם תעשו את זה איך שאתם יודעים, בצורה המשפטית שלכם.

<הרצל חג'אג': תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה.

זוהיר בהלול: יואב, אני יכול רק מילה אחת?

יואב קיש: לא, כולם דיברו.

זוהיר בהלול: מילה, סמוך עליי.

יואב קיש: זוהיר, מילה, ונגוסה, מילה.

זוהיר בהלול: הרצל, אתה נוגע בנימי נפשי, הטרגדיה שלכם, נוגעת, אנושית, בכל אחד ואחד מאיתנו, שלא תחשוב שאנחנו לא בני אדם.

זוהיר בהלול: אני חושב שאני רק יכול לגלות אמפתיה והזדהות טוטאלית עם הכאב שלכם, ואני לא מפקיע ממך אפילו את הדרישה הכי חמורה מכיוון שאתה חווית את הכאב.

זוהיר בהלול: מה שברצוני להגיד לך זה שני דברים, אל"ף, עונשים קולקטיביים לעולם אינם פתרון.

<הרצל חג'אג': לא דיברתי על עונשים קולקטיביים.

זוהיר בהלול: לא, כי אמרתם גם בני המשפחה וכולם.

<הרצל חג'אג': בני המשפחה שתומכים.

<הרצל חג'אג': בוא אני אגיד לך משהו - - -

יואב קיש: לא, הרצל.

<הרצל חג'אג': עוד משהו קטן קטן.

יואב קיש: לא, זוהיר.

זוהיר בהלול: והנקודה השנייה - - -

יואב קיש: לא, תודה, זוהיר.

זוהיר בהלול: הנקודה השנייה - - -

יואב קיש: לא, זוהיר, לא, מספיק.

זוהיר בהלול: אני סיימתי.

זוהיר בהלול: נקמה, אסור שתהיה בלקסיקון, אנחנו צריכים להאמין אחד בשני.

יואב קיש: לא, בסדר, זה לא זה.

יואב קיש: הרצל, מילת סיכום, בבקשה.

<הרצל חג'אג': נקמה נראית אחרת לגמרי ממה שאנחנו עושים, אנחנו עושים הרתעה.

<הרצל חג'אג': אני דואג למשפחה היום שהולכת ברחוב ולא יודעת שהיא המשפחה השכולה הבאה, כמו הבחור הזה באריאל, כמו - - - לאלה אני דואג.

<הרצל חג'אג': אבל אני רוצה אך ורק במי שתומך בטרור ועשה טרור ותומך בפיגוע, אחרי שהוא היה גם, לא לפני.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: הרצל ומירב, תודה רבה.

יואב קיש: החוק הזה, למי שלא מבין, לא מחוקק סתם, זה בדיוק לעשות את הדבר הזה, זה לייצר הרתעה ולהסביר לכל מי שרוצה לעסוק בטרור שיהיה לזה מחיר, שמדינת ישראל לא תשב מהצד ותשאיר זכויות סוציאליות כאלה ואחרות או תושבות, או אפשרות לחיות פה, למי שעוסק בטרור.

יואב קיש: חד וחלק.

יואב קיש: נשאלה השאלה של בג"צ וזה המענה.

יואב קיש: יש לנו כרגע על הפרק דילמה אחת, חברים, וזה האם אנחנו נשארים בנוסח המקורי של ההצעה או שאנחנו עוברים להצעה השנייה, שבה יורדת חובת ההיוועצות עם היועץ המשפטי - - -

בצלאל סמוטריץ': יורדת.

יואב קיש: תיכף נשמע את תומר, אני רוצה לשמוע את דעתו.

יואב קיש: יורדת חובת ההיוועצות ובמקום זה נשאר הסכמת שר המשפטים ולתת - - -

אמיר אוחנה: עוד הערה אחת.

יואב קיש: לא, תן לי לשמוע את תומר ואז.

יואב קיש: אין זמן, תומר ואחרי זה הצבעה.

בצלאל סמוטריץ': עוד הערה קטנה, עוד תיקון קטן.

<תומר רוזנר: אין להקל ראש בעמדה שמציגים לנו כאן

<תומר רוזנר: נציגי הייעוץ המשפטי לממשלה ואני באמת לא זוכר מקרים, לפחות בוועדה הזאת, שהיועץ המשפטי לממשלה הודיע הודעה שבעיניי היא דרמטית בהקשר הזה.

<תומר רוזנר: אני חושב שצריך להביא בחשבון - - - עמדתנו הראשונית, עמדתנו כייעוץ משפטי כמובן, הייתה לקבל את מה שהיועץ המשפטי לממשלה ביקש, שצריך הסכמה של יועץ, אני חושב שזו ערובה דיונית ראויה ומתאימה.

<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שכדי לתת מענה גם לדרישה של חברי הכנסת שלא לקבוע את הדרישה הזאת בחקיקה, למרות שהיא קיימת בנושא של האזרחות ומשם היא באה, כי בית המשפט הוא זה שהקביל בין המעמד של אותם תושבי מזרח ירושלים לבין אזרחות ואמר שמעמדם הוא מעמד שקרוב לאזרחות, ולכן, אני מניח שזה המקור להצעה הממשלתית בעניין הזה.

<תומר רוזנר: משחברי הכנסת לא מקבלים את העניין הזה, אנחנו סבורים שראוי שייווצרו ערובות דיוניות חלופות.

<תומר רוזנר: הערובות הדיוניות החלופיות שאנחנו חושבים שהן ראויות הן שלוש, מה שהצענו - - -

אמיר אוחנה: חלופיות או מצטברות?

<תומר רוזנר: לא, חלופיות להסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

אמיר אוחנה: שלוש שלך.

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: מה שאנחנו חושבים שראוי שייכתב בחוק שנדרשת היוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה, נדרשת היוועצות עם הוועדה המייעצת והסכמה של שר המשפטים והנושא של עתירה לבית המשפט.

<תומר רוזנר: אני חושב שבמקרה כזה האמירה הדרמטית של היועץ המשפטי, אני אומר, היא אמירה דרמטית ואם תרצו אני אסביר לכם גם למה אני חושב כך, כי זה ייתן לה מענה שהוא מענה חלופי שלא מביא את היועץ המשפטי לממשלה לשביעות רצון מלאה, אבל הוא נותן מענה חלופי שלדעתנו הוא ראוי והולם.

<תומר רוזנר: אני חושב שלהכניס את חובת ההיוועצות כחובה מפורשת בחוק, היא לא מעלה ולא מורידה מבחינת

<תומר רוזנר: כם כחברי הכנסת מכיוון שממילא אין להניח שהן שר הפנים ושר המשפטים יקבלו החלטה ללא היוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה - - -

בצלאל סמוטריץ': אני לא רוצה בחוק, להגדיר אותו כרשות עצמאית.

בצלאל סמוטריץ': הוא חלק מהממשלה.

יואב קיש: טוב, תודה.

יואב קיש: חברים, שמענו את היועץ המשפטי.

אמיר אוחנה: יש לנו - - -

בצלאל סמוטריץ': שתי הערות.

בצלאל סמוטריץ': לא, טעו.

בצלאל סמוטריץ': נניח בשאלת הקצבאות, החוק שמפנים אליו בביטוח הלאומי שולל אך ורק 50% מהקצבאות, הוא לא שולל קצבת בריאות, אלא רק קצבת ביטוח לאומי והוא מתנה בעשר שנות מאסר שנגזרו עליו.

בצלאל סמוטריץ': אז בואו - - -

<קריאה: זה האיזון שנמצא - - -

בצלאל סמוטריץ': הבנתי, אבל זה לא מה שאמרתם לנו.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו ביקשנו לייצר מצב שבו מי שפה נשלל לא מקבל קצבאות, לא 50% ולא תלוי בעשר שנות מאסר.

יואב קיש: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אני מציע שאנחנו נתנה את זה עכשיו, כמו שהציע תומר, אנחנו נגדיר את זה כמעמד - - - איך קראת לזה?

<תומר רוזנר: רישיון ישיבת ביקור.

בצלאל סמוטריץ': אבל שאפשר להאריך אותו, לא מוגבל לשנתיים.

זוהיר בהלול: אז תחיל את זה גם על יהודים.

זוהיר בהלול: אני לא מבין מה הבעיה.

בצלאל סמוטריץ': זה תושב, אין הבדל.

יואב קיש: אין פה הפרדה בין יהודים לערבים.

יואב קיש: זוהיר, אתה כל הזמן עם זה.

יואב קיש: החוק הזה מתייחס למוסלמים, נוצרי, ערבי, יהודי - - -

זוהיר בהלול: הוא מתייחס למזרח ירושלים.

בצלאל סמוטריץ': כל מי שהוא תושב.

זוהיר בהלול: הוא מתייחס למזרח ירושלים.

זוהיר בהלול: באמת.

יעל כהן-פארן: היהודים הם אזרחים, הם לא תושבים.

בצלאל סמוטריץ': אם יש יהודי שהוא תושב מבחירה כי הוא לא רצה לוותר על האזרחות ההולנדית שלו, אז זה גם חל עליו.

אמיר אוחנה: ואם יש ערבי שהוא אזרח ועוסק בטרור, החוק הזה לא חל עליו.

בצלאל סמוטריץ': זה לא חל עליו, בדיוק.

אמיר אוחנה: זה לא ערבים-יהודים.

יעל כהן-פארן: אבל אני רוצה לשאול, בבקשה, אדוני היושב ראש - - -

זוהיר בהלול: אז מי נשאר?

זוהיר בהלול: נשאר מזרח ירושלים.

יעל כהן-פארן: לגבי ההערה שלי, תומר, מה שאני אמרתי, שזה צריך להיות ברור בצורה מאוד מאוד מובהקת ולי זה לא ברור כרגע, איפה השיקולים של הראיות המנהליות אפילו.

יעל כהן-פארן: כרגע זה מאוד לפי ה - - -

יואב קיש: מה לא ברור לך, חברת הכנסת פארן?

יעל כהן-פארן: '

יעל כהן-פארן: להנחת דעתו'.

יעל כהן-פארן: נאמר כאן על ידי משרד המשפטים שזה ברור שיש פה - - - כי אמרתי 'אין הרשעה', אמרו 'כן, יש - - -

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: חברת הכנסת פארן, חברים, הסיכום הוא כזה, הדיון הסתיים, אני הולך להגיד בדיוק מה ההצעה שעולה.

אמיר אוחנה: עוד שאלה אחת לפני ההצבעה.

אמיר אוחנה: בסעיף (ב), 'החליט שר הפנים לבטל רישיון לפי הוראות סעיף זה וראה כי לאחר הביטול ייוותר אותו אדם בלא רישיון לישיבת קבע מחוץ לישראל', אני מבקש להוריד את המילה 'קבע'.

אמיר אוחנה: למה אני צריך לדאוג שיהיה לו רישיון לישיבת קבע?

אמיר אוחנה: אם יש לו רישיון ב - - -

<תומר רוזנר: לא.

אמיר אוחנה: למה?

<אביטל שטרנברג: אנחנו מוסיפים בעיות חוקתיות להצעה.

יואב קיש: עזוב, עזוב, אי אפשר - - - חבר'ה, עזוב.

<תומר רוזנר: לא, כי אם יש לו במקום אחר - - -

יואב קיש: זה לא.

יואב קיש: הוא חייב מקום לשבת, אני משאיר את זה.

אמיר אוחנה: בסדר, אבל למה קבע?

יואב קיש: חברים, עוברים להצבעה.

יעל כהן-פארן: רגע, הסתייגויות דיבור, אני מבקשת בשם כל המחנה הציוני.

<תומר רוזנר: אין בעיה.

יואב קיש: בבקשה.

יואב קיש: חוץ מזה אין הסתייגויות, הדיון הסתיים.

<אביטל שטרנברג: אפשר להבהיר לעניין סעיף 326?

יואב קיש: לא, אני רוצה להסביר בדיוק מה הולך להיות כי אנחנו סיכמנו את הדברים ואני מעלה את זה להצבעה.

יואב קיש: הנושא הוא כזה.

יואב קיש: חברים, אנחנו עושים, בשינוי מהנוסח הקיים, חובת ההיוועצות עם היועץ המשפטי לממשלה תרד, בנוסף אנחנו נוסיף שההסכמה נדרשת גם משר המשפטים, נוסיף את האפשרות לעלות ערכאה, כמו שהצעת, תומר - - -

<תומר רוזנר: כן, רק בהקשר הזה אנחנו נבקש את רשות הוועדה, אם יהיה צורך אנחנו נבוא בדברים עם משרד המשפטים לגבי האופן של הניסוח.

<תומר רוזנר: נבקש את רשות הוועדה שאם יהיה צורך לתקן את חוק בתי המשפט לעניינים מנהליים בהקשר הזה ונתקן את התוספת בהקשר הזה, או סעיף בחוק זה, תהיה לנו רשות של הוועדה לעשות את זה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מאוד לארג'ים איתך היום.

יואב קיש: בסדר, ואנחנו מוסיפים.

יואב קיש: אני רוצה להגיד עוד פעם שמה שאמר חבר הכנסת סמוטריץ - - -

בצלאל סמוטריץ': בהקשר של הבקשה של תומר, אני מבקש, כשנסמיך אותם לתקן את חוק בתי המשפט לעניינים מנהליים גם להחיל את כל ענייני יהודה ושומרון שם בחוק.

יואב בן צור: בדרך אני גם מסמיך אותך לטפל בחוק הגיוס.

יואב קיש: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד, לגבי אישור השהייה, ידובר, כמו שאמרנו, באישור זמני שלא כולל אף זכויות סוציאליות.

<אביטל שטרנברג: מה שיכול לעורר בעיה חוקתית.

יואב קיש: אני מעלה להצבעה.

<תומר רוזנר: רק דקה.

<תומר רוזנר: קודם כל אומרת נציגת משרד המשפטים וצריך לשמוע את מה שהיא אומרת.

יואב קיש: מה?

יואב קיש: היא דיברה הרבה.

<אביטל שטרנברג: סעיף 326, כפי שציין בצדק חבר הכנסת סמוטריץ, עושה שלילה חלקית.

<אביטל שטרנברג: זה האיזון החוקתי שנמצא ב - - -

בצלאל סמוטריץ': אתם הייתם צריכים לציין את זה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו שאלנו אתכם, סמכנו עליכם, אתם לא אמרתם לנו אמת.

בצלאל סמוטריץ': סליחה שאני אומר את זה פה לפרוטוקול.

בצלאל סמוטריץ': היינו צריכים לבדוק את זה בגוגל - - -

יואב קיש: נכון, אמרתם שאתם בודקים, אמרתם שאתם לא יודעים, חזרתם עם תשובה - - -

בצלאל סמוטריץ': נתתם תשובה - - -

<עמרי בן צבי: התשובה הייתה שזה חובה.

<אביטל שטרנברג: ביקשנו לקרוא את הסעיף, לא רציתם לשמוע.

בצלאל סמוטריץ': לא אמרתם שזה 50%, לא אמרתם תלוי בעשר שנות מאסר.

<עמרי בן צבי: אנחנו ביקשנו רשות לקרוא - - -

בצלאל סמוטריץ': - - - לסמוך על האינפורמציה שאתם נותנים לנו כאן בוועדה?

<אביטל שטרנברג: סליחה, אנחנו מוכנים להקריא את הסעיף מתחילתו ועד סופו.

<אביטל שטרנברג: בכל מקרה, מה שאני רוצה לומר, שהסעיף הזה מייצר איזון חוקתי.

<אביטל שטרנברג: מהרגע שתישלל הזכות באופן טוטאלי אנחנו מוסיפים בעיה חוקתית נוספת לחוק.

בצלאל סמוטריץ': אתם מוסיפים?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מוסיפים, לא אתם.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מוסיפים בעיה חוקתית, אנחנו חושבים שהבעיה החוקתית - - -

יואב קיש: אני מסיים.

יואב קיש: אין יותר, הדיון הסתיים.

אמיר אוחנה: - - - הם צריכים לקבל קצבת אבטלה?

אמיר אוחנה: יש בית משפט - - -

<אביטל שטרנברג: אנחנו - - - לקרוא את ה - - - הוא לא יקבל קצבת נכות - - -

אמיר אוחנה: שלא יקבל.

אמיר אוחנה: זה מה שאנחנו רוצים.

אמיר אוחנה: שלא יקבל.

אמיר אוחנה: זה מה שאנחנו רוצים בדיוק.

יואב קיש: חמש דקות הפסקה להתייעצות סיעתית ואז הצבעה.

יואב קיש: נא לשבת, אנחנו עוברים להצבעה.

יואב קיש: הדיון הסיעתי הסתיים, אני מעלה להצבעה.

יואב קיש: יש רק נקודה אחרונה שרציתי להגדיר, זה נושא רישיון ישיבה, זה יישאר ככה רישיון ישיבה, אם יהיו בעיות נטפל בזה אחר כך, אנחנו לא נכנסים לשינוי המשמעותי, אם יש או לא, בעניין הזה.

יואב קיש: אנחנו מעלים להצבעה.

יואב קיש: לא הוגשו הסתייגויות חוץ מהסתייגויות דיבור - - -

<תומר רוזנר: בנוסח יהיה הנוסח של רישיון ישיבה כפי שמוצע בהצעת החוק.

יואב קיש: כפי שמופיע בהצעת החוק יהיה רישיון ישיבה.

זוהיר בהלול: אנחנו רשומים בהסתייגויות?

יואב קיש: הסתייגויות דיבור, כן.

יעל גרמן: גם אני.

יואב קיש: כל חברי הוועדה יהיו רשומים להסתייגויות דיבור.

יעל כהן-פארן: לא, כל המחנה הציוני.

יואב קיש: כל המחנה הציוני להסתייגויות דיבור.

טלב אבו עראר: הרשימה משותפת רשומה?

יואב קיש: והמשותפת, להסתייגויות דיבור.

יעל כהן-פארן: שאלה, האם השינוי, במקום היועץ המשפטי לממשלה יהיה שר המשפטים?

יעל כהן-פארן: אני לא רואה את זה פשוט כתוב מולנו.

יואב קיש: אמרתי בצורה הכי ברורה בדיון - - -

יעל כהן-פארן: מצביעים עליה?

יואב קיש: מצביעים על מה שאמרתי, על ההצעה שלי, שיורדת היוועצות עם היועץ המשפטי, במקום זה ייכנס הסכמת שר המשפטים ואפשרות עתירה ישירה למחוזי.

יואב קיש: אלה השינויים.

<תומר רוזנר: תקריאי מי רשאי להצביע.

<לאה קריכלי: חבר הכנסת אמיר אוחנה במקום בני בגין, חברת הכנסת נאוה בוקר, חבר הכנסת נגוסה, חבר הכנסת טלב אבו עראר, חבר הכנסת אזברגה, חברת הכנסת יעל גרמן, חבר הכנסת אכרם חסון, חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ, חבר הכנסת יואב בן צור, חבר הכנסת עודד פורר, חבר הכנסת יעקב אשר, חברת הכנסת תמר זנדברג, חברת הכנסת יעל כהן-פארן וחבר הכנסת זוהיר בהלול.

יואב קיש: מי בעד החוק?

יואב קיש: שירים את ידו.

<לאה קריכלי: שמונה בעד.

יואב קיש: מי נגד?

<לאה קריכלי: שבעה.

יואב קיש: מי נמנע?

יואב קיש: אין.

יואב קיש: ההצעה התקבלה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: בעד – שמונה

יואב קיש: נמנעים – אין הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 31) – אושרה.

יואב קיש: הישיבה סגורה.