ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 164, 2018-03-05 11:00

אורי מקלב: בוקר טוב לכולם, צהריים טובים.

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: היום יום שני י"ח באדר תשע"ח, ה-5 במרס 2018.

אורי מקלב: על סדר יומנו, "עיר חכמה" – טכנולוגיה בשירות תושבים בהשתתפות השרה לשוויון חברתי, השרה וחברת הכנסת גילה גמליאל.

אורי מקלב: קודם כל, ברוכה הבאה לוועדה, אנחנו באמת מתכבדים בהשתתפותך.

אורי מקלב: הנושא שלנו, שהוא "עיר חכמה", אבל זו הזדמנות לשמוע ממך, גברתי השרה, על נושא שהוא בתחום אחריותך, בתחום אחריות המשרד, שנקרא "ישראל דיגיטלית".

אורי מקלב: אני לא יודע אם יש עוד ועדה שהמילה הזאת וכל המיזם, אני קורא לזה מיזם, אבל זה הרבה יותר ממיזם, של "ישראל דיגיטלית", כי המטרה של הממשלה - - - הם קוראים לזה מיזם או פרויקט "ישראל דיגיטלית"?

גילה גמליאל: פרויקט.

אורי מקלב: פרויקט "ישראל דיגיטלית".

אורי מקלב: אני לא יודע אם יש עוד ועדה בכנסת, מוזכרת כמעט בכל ועדה באופן כזה או באופן אחר, ברוב הדיונים שאנחנו מקיימים, ולא משנה אם הנושא הוא סייבר, או שזה בתחום IP, או שזה בתחום התחבורה החכמה, או בתחום תחבורה ציבורית ותחבורה שיתופית ובבריאות, בנושאים רבים, "ישראל דיגיטלית" תמיד השתתפה ותמיד יש נציגות כאן בוועדה, ובאמת זו הזדמנות, עכשיו כשאת נמצאת איתנו, לשמוע באופן כללי על כל הפעולות ועל הפעילות שלכם, של המשרד, בנושא "ישראל דיגיטלית".

אורי מקלב: אני רוצה קודם כל לברך גם את הממשלה שמצאה לנכון לקחת את הנושא הזה ולהעמיד את זה לְמשרד שיכול לתת לזה את ההדגש הנכון.

אורי מקלב: משרד שהוא קומפקטי וגם יש בו ייעול ויכול לתת לזה את תשומת הלב הראויה.

אורי מקלב: זה גם נכון מה שאנחנו יודעים, גם מתוך דברייך בכנסת, שיש לכם שיתוף עם המשרדים.

אורי מקלב: הם יודעים היום מה זה "ישראל דיגיטלית", מה זו הטכנולוגיה החדשה, שם המשחק הוא אם אנחנו נקדים את הטכנולוגיה ונדע להתאים את עצמנו לטכנולוגיה, ואני אומר את זה גם בנושא של "עיר חכמה", "ערים חכמות", אבל בסך הכול, בכל הנושאים האלה – הטכנולוגיה, היא כבר פה.

אורי מקלב: גם "עיר חכמה" כבר נמצאת פה.

אורי מקלב: השאלה היא מי רודף אחרי מי, אם היא תרדוף אחרינו או אנחנו נקדים אותם ואנחנו באמת נדע להתאים את עצמנו, כדי קודם כל לדבר בשפה אחת במדינה הזו ונתאים - - - זה נכון ש"עיר חכמה" או בכלל טכנולוגיה צריכה להתאים את עצמה למקום ולמיקום ולמטרות.

אורי מקלב: זו לא חליפה אחת, שתופרים חליפה ליתום, זו חליפה שצריכה להתאים את עצמה לכל עיר ולכן המורכבות שלה היא באמת מאוד גדולה, וכאן צריך הרבה אוזן קשבת, הרבה לשמוע, הרבה למפות.

אורי מקלב: מגוון הנושאים שאתם צריכים לעשות בשביל זה בתוך הדברים האלה כשגם הטכנולוגיה היא לא פשוטה בעניין הזה, התדרים המתאימים.

אורי מקלב: בסך הכול אנחנו יודעים שאם אנחנו נדע לנצל את הרחבת המידע בתוך הדברים, בתוך המדינה, ואנחנו מדברים על שירות שהממשלה עושה או בשלטון המקומי, זה השירות שהציבור מקבל וזה הכי חשוב ואם נדע לעשות את זה אנחנו גם נייעל, נעניק שירות הרבה יותר טוב, גם נדע לחסוך מאוד ואת המשאבים שייחסכו בעקבות זה נדע לתת לעוד דברים ולכולם יהיה טוב בעניין הזה.

אורי מקלב: אנחנו ייחדנו כבר דיון אחד על "ערים חכמות", זה היה תחילתו של הפרויקט לפני תקופה, אני חושב שאנחנו כנראה נמצאים במקום אחר.

אורי מקלב: זה עוד היה לפני המעורבות שלכם, אולי תחילת המעורבות, היום אנחנו נמצאים במקום אחר בעניין הזה וזה הזמן וזו העת שאנחנו נהנים, רוצים ושמחים לשמוע ממך על הדברים.

גילה גמליאל: תודה רבה לחבר הכנסת אורי מקלב, יושב ראש הוועדה.

גילה גמליאל: תמיד אני שמחה לבוא כשאתה מזמין, אתה מנהל את הוועדה בצורה מאוד עניינית, מקצועית, מדויקת כמו שצריך.

אורי מקלב: תודה.

גילה גמליאל: (מציגה מצגת) אז ככה, בעיקרון פרויקט "ישראל דיגיטלית" הוא פרויקט שנמצא במשרד לשוויון חברתי.

גילה גמליאל: באופן כללי, אני אתייחס לכל המיזמים הדיגיטליים, אני ניווטתי את המדיניות בפרויקט שמן הצד האחד אנחנו נהיה המדינה היחידה בעולם בתחום הדיגיטל, אבל מן הצד האחר אנחנו לא נשאיר אף אחד ואף אחת מאחור.

גילה גמליאל: זו המדיניות שהטמעתי אותה פנימה והיא מקבלת את ביטויה גם כן בנושא שעל הפרק, בסוגיית ה"ערים החכמות".

גילה גמליאל: לפני מעל שנה הגעתי לברצלונה לתערוכת "ערים חכמות" וכמה נפלא שגם שנים קודמות העיר תל-אביב זכתה למקום ראשון בתחרות כעיר חכמה ופורצת דרך, באמת, זה מחמם את הלב ומלבב, וכך צריך להיות.

גילה גמליאל: מעבודה מחקרית ממוקדת, שבה בחנתי את מצבן של הערים, היישובים, המועצות, המועצות האזוריות נחרדתי לגלות, כבוד היושב ראש, שאפילו אתר אינטרנט לא קיים, זה לא ייאמן, אבל למחצית מהערים והרשויות בישראל.

גילה גמליאל: על כן אני דרשתי מפרויקט "ישראל דיגיטלית", שלא נתן בתחילת דרכו את החשיבה והכיוון לפעול במערכת המוניציפלית, דרשתי שאנחנו ניכנס לתחום ה"ערים החכמות" כחלק אינטגרלי מפרויקט "ישראל דיגיטלית".

גילה גמליאל: העברתי תכנית אסטרטגית בממשלה והצלחתי לגייס מיליארד וחצי לשנתיים, לפרויקט עצמו, של "ישראל דיגיטלית", מתוכו תיאמנו משאבים מתבקשים לכלל הרשויות.

גילה גמליאל: אז התחלנו ממספר פרויקטים.

גילה גמליאל: נתחיל מזה שהאתגרים העומדים בפני הדיגיטציה בשלטון המקומי זה מחסור מתמשך בתקציבים ייעודיים לנושא, וכפי שהגדרתי קודם, הפערים העצומים בין הרשויות השונות, פערים באוריינות דיגיטלית בקרב עובדי הרשות, היעדר סטנדרטים לכלים ולתהליכים, הקושי במשיכת כוח אדם טכנולוגי ואיכותי שיבוא לעבוד ברשות וגם אי הכרה בפוטנציאל של הדיגיטציה בקרב הבכירים ברשויות.

גילה גמליאל: מול האתגרים הללו אנחנו החלטנו לעשות מספר דברים.

גילה גמליאל: לפני שאני אגע בקול קורא של המיזמים ומה עשינו, אנחנו קודם כל יצרנו את אותם מובילים דיגיטליים.

גילה גמליאל: היו לנו מובילים דיגיטליים שקידמנו במשרדי הממשלה השונים, אני העתקתי את המודל לרשויות ואמרתי שבכל רשות אנחנו נדאג לקורסים ייעודיים לבכירים ברשויות המקומיות, שזה כבר המחזור השני שמתקיים, אני שמחה לעדכן, על מנת שיבינו גם את הפוטנציאל של הטכנולוגיה וגם שיוכלו לבצע פרויקטים יישומיים ברשות.

גילה גמליאל: כל הפרויקטים, אני אתן דוגמאות שהצגנו אותן בכינוס בברצלונה השנה, אותו אוטובוס להנגשת שירותים במועצות האזוריות לאור העובדה שבמועצות האזוריות יש כל כך הרבה מרחב השינוע הזה של האוטובוס נותן מענה ייעודי לכלל האזרחים, התושבים שנמצאים שם, בהרבה מאוד דברים מתבקשים.

גילה גמליאל: בבני ברק, עמדות שירות של אינטרנט, אבל שנותן מענה לצרכים, איך אומרים את זה?

גילה גמליאל: מערכת עמדות שירות כשרות שמותאמות בעצם לאוכלוסייה החרדית.

גילה גמליאל: זו מערכת שנמצאת לבקרה עירונית.

גילה גמליאל: הגיעו מספר רשויות להציג את הפרויקטים היישומיים החשובים שאותם הם יזמו ואני מאמינה שהמודלים האלה גם ישווקו בעתיד לבוא למקומות נוספים.

גילה גמליאל: 42 משתפים בקורס ממגוון רשויות ואשכולות, ואנחנו נדאג להתאים זאת ובסופו של תהליך כל רשות תיהנה מאותם מובילים דיגיטליים.

גילה גמליאל: במקביל למובילים הדיגיטליים קידמנו גם מאיצים דיגיטליים.

גילה גמליאל: אותם קורסים לא רק לבכירים, אלא גם לראשי האגפים והמחלקות, גם כאן כבר נפתח מחזור שני, להכיר את כל הטכנולוגיה.

גילה גמליאל: יש 32 איש מ-16 רשויות שונות.

גילה גמליאל: אנחנו יוצרים להם רשת של עמיתים שהם יכולים להיעזר אחד בשני, אנחנו מרחיבים את ההכשרה גם לצוערים לשלטון המקומי וכל אותם פרויקטים כמו מערכת לניהול מערכת החינוך, אפליקציה לדיווח לתושבים ועוד יוזמות שפשוט מגיעות מטעם אותם מאיצים דיגיטליים שמסייעים בסופו של דבר לכל הרשות להתנהל בהיבט טכנולוגי, שמה שזה עוזר לנו בפרויקט זה של"ישראל דיגיטלית" ולמשרד שלי, כמשרד לשוויון חברתי, זה שיש לנו בעצם את אותם אנשים שיכולים להבין שהם לא סובלים מאותו חסך של אוריינות דיגיטלית בתוך המערכות השונות ברשויות, וכך ניתן למנף את הצרכים לכל רשות ולשדרג אותם מהבחינה הדיגיטלית.

גילה גמליאל: אז כך, יצאתי לקול קורא להקמה של פלטפורמות רוחביות בכלל הרשויות כדי לצמצם את הפער שקיים על מנת לעשות מעין שלב ראשון של יישור קו דיגיטלי בין כל הרשויות.

גילה גמליאל: אז יצאנו בקול קורא, ואני אומרת לכם, זה פשוט היה מרגש לראות, 232 רשויות הגישו ו-232 רשויות אף קיבלו את כל הסכום של הקול קורא.

גילה גמליאל: מדובר בתמיכות בהיקף של למעלה מ-45 מיליון מסובסד מטעם המשרד.

גילה גמליאל: יחד עם המצ'ינג של הרשויות מדובר על פעילות בהיקף של 70 מיליון שקלים שמדברת על יישור קו דיגיטלי במערך של כלל היישובים במדינת ישראל, כך שהם יוכלו להקים אתר אינטרנט, דף פייסבוק לרשות, לנהל פניות תושבים, למערכות CRM, למערכות GIS ומערכות נוספות לפי דרישה וצורך ייעודי של כל רשות.

גילה גמליאל: את השלב הזה סיימנו כבר בדצמבר 2017 וכל המשאבים וההרשאות כבר עברו לכל אותן רשויות.

גילה גמליאל: עכשיו אנחנו בשלבים סופיים של הוצאת קול קורא נוסף לרשויות שקורא להם למיזמים מקומיים חכמים.

גילה גמליאל: הרעיון הוא לעודד חדשנות ולמידה גם על הנעשה בעולם, ליצור ביסוס שיתופי פעולה בין כלל הרשויות וגם ליצור התאמות לצרכים ואתגרי הרשות בצורה יותר רחבה ומקיפה, כמו פינוי אשפה חכם, התייעלות אנרגטית – גם של חשמל, גם מים – תחבורה חכמה למתקדמים שביניהם, שירותים מתקדמים במערכות חינוך, כל אחד לפי מצבו בהתקדמות הטכנולוגית והדיגיטלית שלו.

גילה גמליאל: אנחנו נדאג למנף אותם כלפי מעלה שכן האידאל הוא להגיע ל"ערים חכמות" והמיצוב של ישראל כמובילה בתחום ה"ערים החכמות" בעולם.

גילה גמליאל: בנוסף לזה, הקמנו גם אזורים חכמים.

גילה גמליאל: לקחנו את אזור הנגב המזרחי בשיתוף עם סיסקו וצירפנו לכל אותו אשכול, הפכנו אותו לאשכול דיגיטלי, כשהנגב המזרחי מבחינתנו, גם במערכת הבריאות, גם במערכת החינוך, אנחנו דואגים שזה יהיה אזור שלם, 12 יישובים ביחד הם מקבלים את כל אותם שדרוגים בהרבה מאוד היבטים.

גילה גמליאל: יותר לא יהיה מצב שיאמרו לנו תלמידים, "אין מורה טוב למתימטיקה, אין מורה שרוצה לבוא ללמד פיסיקה" ואנחנו מפסידים את ההון האנושי במדינת ישראל, נכון להיוםף בעידן הדיגיטלי שבו אפשר לקוון, לימודים מקוונים, אנחנו גם באזור שלם יכולים לתת מענה למורים הטובים ביותר שיגיעו לפתחם של התלמידים.

גילה גמליאל: מלבד זאת, אנחנו נותנים להם גם גיבוי לכל אותם תלמידי תיכון שסבלו עד היום מחסכי מורים, מבחינת איכות, 50,000 תלמידים בפריפריה שמקבלים מאיתנו לימודים פרטיים מקוונים בחינם.

גילה גמליאל: וזה יהיה השינוי הדרמטי שיוביל בסופו של דבר גם לצמצום הפערים, שעליהם אנחנו מדברים, וגם מתן הזדמנות שווה לכלל האוכלוסייה, מה שמראה לך שעל ידי עמדות חכמות אנחנו יכולים לבוא ולשדרג מערכות שלמות, גם במערכות הבריאות, גם במערכות החינוך.

גילה גמליאל: זה לאור שאלות ההמשך, כל דבר אנחנו נוכל להרחיב.

גילה גמליאל: אנחנו בנינו אסטרטגיה דיגיטלית אזורית, שאת אותו אשכול נגב מזרחי אנחנו נעתיק גם כן לכל שאר האשכולות וגם, בלי קשר, אנחנו דאגנו להרבה מאוד פרויקטים, נתנו להם את האפשרות ואת המענה לכלל האשכולות, שם אנחנו גם נתנו להם את האפשרות לקדם פרויקטים בסוגיות של תיירות דיגיטלית אזורית, פיתוח כלכלי, מערכות מידע אזוריות כדי לשדרג את האשכולות כאשכול.

גילה גמליאל: זה יוצר חיזוק מהבחינה שלנו שנותן תוספת לעניין הזה.

גילה גמליאל: רק לאחרונה החלטנו על קהילת "חדשנות מוניציפאלית".

גילה גמליאל: הרעיון הוא, מלבד אותם כינוסים בין-לאומיים שנתיים שאנחנו גם נוביל ביחד עם השלטון המקומי, וכאן אני חייבת לציין את יו"ר השלטון המקומי חיים ביבס, שהוא פרטנר מעולה בקידום ושדרוג סוגיית ה"ערים החכמות", אנחנו משתפים פעולה באופן יוצא דופן שמסייע בידינו גם לממש הלכה למעשה את כל אותם פוטנציאלים של דברים שאותם אנחנו מדברים.

גילה גמליאל: בהקשר הזה אנחנו רוצים למנף באמצעות חיבור רב מגזרי בין כל הרשויות, סטרטאפים, אקדמיה, מגזר שלישי, לחברות רב לאומיות והממשלה ביחד על מנת לדאוג לאותו מינוף של חדשנות כלל ארצית.

גילה גמליאל: אני רואה בזרוע המוניציפלית את היכולת לבוא ולמנף את כל אותם דברים שאנחנו רוצים לקדם.

גילה גמליאל: כנ"ל לגבי מרכז ידע לאומי, יצירת מגדלור ממשלתי לכל הנושא באמצעות קביעת סטנדרטים שיהיו סטנדרטים מומלצים לכל אותן מערכות מידע מוניציפליות וקידום תחום ה"ערים החכמות" בישראל.

גילה גמליאל: אנחנו נדאג לפלטפורמות לשיתוף מידע, ידע והתייעצות, אנחנו מנחים את הרשויות בתחום הדיגיטלי, יש להן את הכתובת מבחינת המיזם של פרויקט "ישראל דיגיטלית", מדריכים אותם, מכוונים אותם בכל מה שצריך לעשות.

אורי מקלב: כולל בתחום הסייבר?

גילה גמליאל: לגבי הסייבר, העברתי החלטת ממשלה בנושא של חיפה.

גילה גמליאל: אנחנו מקדמים אותה כעיר מוגנת סייבר.

גילה גמליאל: אנחנו צופים שמתקפת הסייבר הבאה עלולה להיות לא פחות מניסיון פגיעה בשגרת חיי היומיום במערכות המוניציפליות השונות ולכן אנחנו נותנים את אותם דגשים במערך הגנה מטעם הסייבר בעבור כלל הרשויות.

גילה גמליאל: אנחנו לוקחים את זה בחשבון בתכנית האסטרטגית שלנו ונותנים לזה את המענה המתבקש.

אורי מקלב: הביאו לנו דוגמה, פגיעה במערך הרמזורים של "עיר חכמה".

גילה גמליאל: זה יכול להיות רמזורים - - -

אורי מקלב: למשל, זה שיבוש של כל - - -

גילה גמליאל: זה לא רק שיבוש, זה יכול לגרום לתאונות דרכים, לפגיעה בחיי אדם.

גילה גמליאל: אנחנו ערים לדבר הזה, זו הסיבה שאנחנו מבחינתנו מנחים את העיר חיפה כמודל לעיר מוגנת סייבר, אותה אנחנו נשכפל לכלל היישובים בארץ וגם נהיה מודל בעבור כלל העולם בדברים מן הסוג הזה.

גילה גמליאל: זה ממש בסקירה קצרה על מנת להראות את המכלול.

גילה גמליאל: אנחנו רק בתחילת הדרך ואני אומרת שיש עוד דברים רבים שאותם אנחנו נקדם בתחום ה"ערים החכמות".

גילה גמליאל: תודה רבה.

אורי מקלב: קודם כל תודה רבה על המצגת המתומצתת, אבל היא "המעט המכיל הרבה".

אורי מקלב: אנחנו יודעים שמאחורי כל פרויקט כזה, מאחורי בכל נושא, יש הרבה עבודה וגם הרבה מחשבה לגבי העתיד וגם רצון לראות באמת את השילוב, את ההתפתחות ולפניכם עבודה רבה.

אורי מקלב: אני כן רוצה אולי לשאול בנושא של הפערים שדיברת, זה באמת בהדגש של האוטובוס, השירות שמגיע לאזרח במקומות שקשה להגיע, או המקומות המרוחקים וגם הנושא של לימוד צירים.

אורי מקלב: דווקא בנושא הזה אנחנו שמחים לשמוע את זה באופן מיוחד בגלל שבדיונים האחרונים אנחנו דיברנו על פרויקט להב"ה, שהוא נתקל בקשיים, משרדים אחרים, שהוא אומר לצמצם בין הפערים שקיימים היום בין מגזרים ואצל אנשים מסוימים, מבוגרים וכדומה, האפשרות והגישה שלהם לנושא הטכנולוגיה המתחדשת והשירותים הטכנולוגיים במתקנים הדיגיטליים, בנושא הזה היו הצלחות, אבל הפרויקט עצמו הוא בעצם חצי תקוע, הוא לא מתקדם, הוא מתמעט.

אורי מקלב: קורסים שהתחילו לא מושלמים, לא נפתחים דברים חדשים, יכול להיות שצריך אולי להעביר לכם או שאתם תטרחו בנושא הזה, כי - - -

גילה גמליאל: המשרד שלי נקרא בעבר המשרד לאזרחים ותיקים, רק שהוא לא באמת טיפל בכל הסוגיות האמונות על אזרחים ותיקים, אז אמרתי שאני אשמח לטפל באזרחים ותיקים, רק שייתנו לי את כל הסמכויות.

גילה גמליאל: מה שזה טיפל זה נחמד, זה היה בתרבות הפנאי ובתעסוקה וכל שאר הסמכויות הם במשרדים האחרים וזו הסיבה שהקמתי את המשרד לשוויון חברתי.

גילה גמליאל: תמיד מלינים על המשרד שאין לו את הסמכות וזה לא עובד, אין אחריות בלי סמכות ורק בטייטל וכך הקמנו את המשרד לשוויון חברתי.

גילה גמליאל: אם דאז, כשהציעו לי את המשרד, אז המסגרת התקציבית הייתה 49 מיליון שקלים, היום הוא נאמד על מיליארד ו-100 מיליון בפוטנציאל רחב של הרבה דברים שניתן לקדם.

גילה גמליאל: לשאלתך לגבי סמכויות, אני תמיד בעד.

גילה גמליאל: אני מוסיפה לי הרבה סמכויות נוספות במשרד.

גילה גמליאל: היום הוא אמון על הטיפול באזרחים ותיקים בסוגיות של בדידות, אוריינות דיגיטלית, שילוב בין דורי, תעסוקת אזרחים ותיקים ותרבות הפנאי.

גילה גמליאל: בהקשר גם עם הצעירים אז אמרתי השילוב הבין דורי וכל הטיפול באוכלוסיית הצעירים וכמובן שוויון למיעוטים בישראל, שוויון מגדרי בפלטפורמה של "ישראל דיגיטלית".

גילה גמליאל: המשרד כולו מכוון לצמצום הפערים בחברה שלנו, זה החזון, לצמצום הפערים ולהגעה לשוויון מלא.

גילה גמליאל: זה יעד שאפשר להגיע אליו עם עבודה נכונה, אנחנו כבר רואים בהרבה מאוד מהדברים שקידמנו איך הפער, רואים את השינויים שמתבצעים בו.

גילה גמליאל: עכשיו, דיברנו לדוגמה על האוטובוס הזה.

גילה גמליאל: אותו אוטובוס ביוזמה של מועצה אזורית מודיעין, השירותים העירוניים לדוגמה, תשלומים של גביית הארנונה, רישום לגנים ולמוסדות חינוך, כל השירותים שמבחינה כספית צריכים לשלם, האוטובוס הזה נודד והוא נותן את המענה.

גילה גמליאל: קבלת רישיון נהיגה, ביטוח לאומי, כל השירותים הממשלתיים, דאגנו גם כן לשדרג אותם בתוך מערך השירותים שהאוטובוס הזה נודד ונותן.

גילה גמליאל: תחשוב איזה דבר נפלא זה, בעיקר לאזרחים הוותיקים, ההיבט הדיגיטלי שמשנות את יכולת מתן השירות בעבורם זה דבר שבעיניי הוא נפלא וחשוב מאוד.

גילה גמליאל: לגבי הנושא של הצעירים, אני שדרגתי גם את נושא האקדמיה במדינת ישראל.

גילה גמליאל: הפריע לי מאוד שלא היו לימודים מקוונים, כך שלא פתחנו את הידע שלנו העצם באוניברסיטאות ובמכללות לכלל העולם.

גילה גמליאל: נכון להיום, כתוצאה מזה שיש לנו את "קמפוס", שנותן מענה, נכון להיום יש לנו תשעה קורסים בין לאומיים, לעתיד לבוא נגיע גם ל-49 קורסים בין לאומיים, יש לנו כבר, רק עם אותם תשעה קורסים, מעל 700 סטודנטים מהעולם.

גילה גמליאל: יש גם ממדינות שזה מאוד מפתיע לראות וזה מחמם את הלב.

גילה גמליאל: אני לא אגע באילו מדינות כדי שלא לסגור לנו את זה, אבל זה באמת מרהיב ומלהיב לראות את הדברים הללו וזה מבחינתנו - - - כבר 7,000?

גילה גמליאל: יפה.

גילה גמליאל: טוב, אני בעצמי מופתעת כי הקצב רק הולך ונעשה יותר עצום.

גילה גמליאל: אנחנו גם מקדמים קורס פסיכומטרי חינם.

גילה גמליאל: גם הקורסים הללו פתוחים בחינם לציבור הרחב במדינת ישראל, זה נותן לי מענה לסוגיית הבדידות באזרחים ותיקים, אבל לכלל הציבור שייחשפו לאקדמיה ויראו שזה לא כזה קשה ללמוד באקדמיה.

גילה גמליאל: למדתי שם עשור, ארבעה תארים זה חלק מהתקופה של החוויות.

<קריאה: - - - פסיכומטרי.

גילה גמליאל: אני, כשאני אהיה שרת חינוך לא יהיה פסיכומטרי בכלל, אבל עד לאז לפחות יהיה לנו קורס פסיכומטרי מקוון בחינם, לפי הקצב האישי של כל אחד, אבל בהחלט אני חושבת שפסיכומטרי הוא לא מדד.

גילה גמליאל: סוגיית האנגלית והמתימטיקה, זה בדיוק הקורסים בחינם שאנחנו מעניקים לתלמידים כי אני רואה בזה אותם חסמים, שפה, מתימטיקה.

גילה גמליאל: ממה מורכב הפסיכומטרי?

גילה גמליאל: שפה ומתימטיקה.

גילה גמליאל: כלומר מכשילים את התלמידים פעמיים.

גילה גמליאל: זה לא רציני, זה לא רלוונטי וזה גם לא בהכרח המאפיין של הבחינה.

גילה גמליאל: עכשיו מה כן יתנו לנו הקורסים המקוונים?

גילה גמליאל: הם יתנו לנו את אותה טענה שהייתה נשמעת בכל פעם ממוסדות אקדמיים, שחייבים את הפסיכומטרי כי אין מקום, איך אנשים יבואו ללמוד?

גילה גמליאל: הם ילמדו מהבית קורסים מקוונים, הם יראו לכם את היכולות האישיות שלהם בלעבור קורסים אקדמיים ויוכלו לקבל אותם ללימודים.

גילה גמליאל: זה ייתן את האפשרות לביטול הפסיכומטרי לעתיד לבוא ובהחלט מבחינתנו אנחנו בשלבים ממש מתקדמים.

גילה גמליאל: כבר סיימנו את כל ההליך הבירוקרטי ואת כל המכרזים ועובדים עכשיו רק על בניית הקורס ביחד עם המרכז לבחינות והכוונה של קורסי הפסיכומטרי ואני מאמינה שזה ייצא לדרך ממש בחודשיים הקרובים.

גילה גמליאל: אז גם הקורסים האקדמיים, גם הפתרון הזה, גם הקורסים ייתנו שוויון הזדמנויות בעבור כלל התלמידים.

גילה גמליאל: אפרופו הדתה, הדרה, חוסר הרצון של חרדים ללמוד במוסדות אקדמיים שהם לא מופרדים – הקורסים המקוונים יכולים לתת מענה גם בנושא הזה.

גילה גמליאל: יש הרבה יכולות מבחינתנו להסתכל בראייה מקיפה ולראות איך אנחנו יכולים את כל המהפכה הכי גדולה שקיימת בעולם מאז המהפכה התעשייתית במאה ה-19, זוהי בדיוק המהפכה הדיגיטלית הזאת, שאותה אנחנו צריכים לתת, את האפשרות לכל אזרח לבקש מהמדינה ליהנות ממנה.

גילה גמליאל: זאת הסיבה שהקצינו גם משאבים לסוגיית האוריינות הדיגיטלית שנוגעת בעיקר באוכלוסייה החרדית, באוכלוסיית המיעוטים ובאוכלוסייה הוותיקה שלה אנחנו נותנים מענה ממש עם תכניות אסטרטגיות מובנות, לאיך אנחנו ניתן את הפתרון לצמצום הפער הזה גם בכל אותן חתכי אוכלוסייה.

אורי מקלב: קודם כל שוב תודה רבה.

אורי מקלב: הנושא הזה של צמצום הפערים הוא נושא מאוד חשוב שאנחנו דנים פה הרבה בוועדה בנושא הזה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שאנחנו רוצים להתקדם והטכנולוגיה מתקדמת, ואחד הדברים, אולי בשונה מהמהפכה התעשייתית, אולי שלא אז זו הייתה הסכנה, אבל כאן זה יצירת פערים ודברים שיכולים לגרום להשלכות חמורות מאוד ביצירת פערים, במיוחד בטכנולוגיה המתקדמת.

אורי מקלב: אבל אני רוצה להגיד לך מה ההפתעה בנושא הזה, שהאוכלוסיות האלה כן רוצות ללמוד ויש היענות מאוד מאוד גבוהה.

אורי מקלב: הם רק מחכים לדברים האלה.

אורי מקלב: בין אם אלה אוכלוסיות חרדיות או מיעוטים, שכל אחד במגבלות שלו, אבל בהסרת המגבלות, כשיודעים להתאים למגבלות ואפשר להתאים ויש אפשרויות להתאים, ואז הם מקבלים את המענה המלא והשלם במגוון הפעילות שאתם עושים ולכן יש דרישה מאוד גדולה.

אורי מקלב: ככל שזה יגבר אני בטוח שזה גם יתרחב.

אורי מקלב: לא זו אף זו, במקרה הזה גם כאנשים מבוגרים הופתענו לראות שאנשים מבוגרים שחושבים שהם כבר, אולי הם חושבים שהטכנולוגיה מאחוריהם והם כבר לא יצליחו להדביק אותה ורואים שיש להם רצון טוב.

אורי מקלב: שמענו פה באמת פניות ועובדות שאנשים מבוגרים היו באמצע קורס להכרת המחשב, להבנה או איך להשתמש בקיוסקים או בעמדות האלה ועוד דברים כאלה ואיך להיכנס לתוך זה, הם עזבו את בית החולים באמצע טיפולים ורצו לבוא לקורס הזה כי היה חבל להם להפסיד את זה.

אורי מקלב: אז אני אומר במקרה הזה זה לא שהפרה רוצה להניק, אולי במקרה הזה הפרה רוצה לינוק.

גילה גמליאל: היושב ראש מקלב, אם דיברת עם בתי חולים, נשמח גם לבוא ולהציג כאן גם את כל ההתקדמות בסוגיית הבריאות הדיגיטלית.

גילה גמליאל: יש כאן פריצות דרך מדהימות ממה שאנחנו מקדמים בפרויקט "ישראל דיגיטלית", אבל זו כבר ישיבה בפני עצמה.

גילה גמליאל: יש כל כך הרבה דברים ואני אשמח באמת בהזדמנות לבוא.

אורי מקלב: חבר הכנסת סאלח סעד, בבקשה.

סאלח סעד: היושב ראש, מילה אחת - - - סדרה שהיא סדרת חינוך אולי איך מתנהלים מול המיעוטים ושאר - - - ייאמר לזכותך, כל המשרד הזה של השוויון החברתי את עושה את העבודה הכי טוב שיכול להיות מול כל המשרדים האחרים - - - זכויות של המיעוטים - - - המשרד שלך בצורה בלתי רגילה.

סאלח סעד: לא שאני משבח, אני שומע את זה מכל ראשי המועצות, באמת כל הכבוד.

גילה גמליאל: תודה רבה.

אורי מקלב: על התקציב של המשרד שלך, אנחנו נצביע כולנו ביחד.

אורי מקלב: מה עם תקציב 2019?

גילה גמליאל: בתקציב 2019 הרחבנו את תקציב המשרדים למיליארד ומאה מיליון - - -

אורי מקלב: אולי זה יביא לשיקול של הקריאה שלנו להצביע בוועדת הכספים.

גילה גמליאל: אז קדימה.

אורי מקלב: בואו נשמע, בואו נשמע.

אורי מקלב: נעשה פה מהפכה.

גילה גמליאל: אז קודם כל אני חושבת שגם משודרת פה אופטימיות שהתקציב עובר אז אני מאוד שמחה לשמוע.

אורי מקלב: אנחנו נשמע, אם אנחנו מתעניינים, אנחנו קודם כל מתעניינים, זה סימן שכבר יש משהו, שהדבר הזה בוער.

גילה גמליאל: כן, תראו, חוסר היציבות השלטונית פוגעת בהרבה מאוד מיזמים.

גילה גמליאל: אני עכשיו באמצע פרויקט של כל הנושא של החלטת ממשלה 922 שהיא באמצע תהליך, כל התכנית האסטרטגית לשנתיים הקרובות של הפרויקט הדיגיטלי.

גילה גמליאל: הדינמיות הזאת, החלפת השרים חדשות לבקרים במשרדים, המצב שבו עוצרים את שטף העבודה באמצע, כל שלוש שנים, שנתיים, זה כבר בלתי נסבל ובלתי סביר בעבור כלל האזרחים במדינת ישראל.

גילה גמליאל: בהתחשב בעובדה שאנחנו גם נראה שההרכב הקואליציוני בסבירות גבוהה יישאר אותו הדבר, אז מה הטעם בכל פעם לצאת לבחירות, אז מה הבעיה?

גילה גמליאל: אני יכולה למצוא לך פתרון כמו שמצאתי למיעוטים, אתה יודע מה הפתרון.

אורי מקלב: טוב, בסדר, אנחנו נדון על זה ברצינות לאור הדברים.

גילה גמליאל: אפשר לעשות גם שירות קהילתי ובאמת כמו שאז היה השירות האזרחי, שירות לאומי, אפשר גם לקדם שירות קהילתי לחברה החרדית והשתלבות בכל ההיבט הזה ולתת לזה מענה.

אורי מקלב: דרך אגב, אני רק רוצה להגיד לך שבתיקון האחרון לא נתנו את אפשרות הבחירה לבחור בשירות אזרחי או בשירות חברתי, לא נתנו את זה, אלא רק במידה - - -

גילה גמליאל: צריך לקדם יותר שירות קהילתי וגם צריך לגייס חיילים לצה"ל, אפשר לעשות את הדברים ביחד.

אורי מקלב: יש הרבה דברים לשפר, יש הרבה דברים שצריך ואפשר לעשות את זה, רק צריך - - -

גילה גמליאל: אבל לא בשבוע תחת הגבלת תקציב המדינה.

אורי מקלב: רק שנדע.

אורי מקלב: כבוד השרה, אני רוצה להגיד לך שזה לא הגיע שבוע לפני זה.

אורי מקלב: זה נמצא על הפרק, אמנם לא כולם מודעים לזה, אבל בתוך הסיעה שלך זה נמצא על הפרק, כל שבוע היו דיונים, היו בקשות, הוקמה ועדה.

אורי מקלב: זה לא יצא, הוועדה הזאת לא התכנסה.

אורי מקלב: בכל פעם - - - זהו, אני רוצה להגיד לך שבאמת אנחנו מודעים לכך שיש אנשים שרואים בהפתעה איך - - - שמים אולטימטום.

אורי מקלב: זה תהליך ארוך מאוד.

אורי מקלב: אולי נעשה פשרה, חלק מהמשרדים נאשר, חלק נחכה איתם וחלק - - -

גילה גמליאל: המשרד שלי מאושר.

גילה גמליאל: מאושר תרתי משמע.

אורי מקלב: אנחנו נראה, אבל בסופו של דבר אנחנו מאוד מקווים שיש התקדמות, חלק זה גם סיבות טכניות, גם ראש הממשלה נמצא מרחוק, זה מגביל את האפשרות לדון בזה ביתר רצינות, גם חלק מאלה שראש הממשלה השאיר לא הרגישו טוב כל כך אתמול, אז ככה הדברים התנהלו קצת בעצלתיים.

אורי מקלב: אני מאוד מקווה שהיום זה ייכנס לאיזה תהליך מואץ יותר כדי שנוכל להגיע להבנות, יש נכונות מצדנו להגיע להבנות, אנחנו רק מקווים שיהיו לנו פרטנרים בצד השני.

גילה גמליאל: עם רצון טוב.

אורי מקלב: בהחלט בהחלט אני יודע שהדימוי הוא שזה אולטימטום.

אורי מקלב: לא היה כאן אולטימטום, בסופו של דבר לנו הסבירו כמה יש חשיבות בחוק התקציב ובחוקים אחרים, למה זה חשוב דווקא לשלמות הקואליציה, שזה עדיין במושב החורף.

אורי מקלב: מאותן סיבות שהייתה נכונות להעביר תקציב אפילו שתקציב 2019 זה בעוד עשרה חודשים אם לא יותר, אילו הייתה חשיבות להעביר את זה, מאותן הסיבות בדיוק שיש חשיבות להעביר חוקים שהם מורכבים כבר במושב החורף, לא בגלל שבקיץ לא תהיה קואליציה, הפוך, כדי שהקואליציה תימשך והקואליציה תהיה - - - אתה העלית כאן נושא שעורר - - -

סאלח סעד: - - - משא ומתן - - -

אורי מקלב: לא, לא, לא, אנחנו יוצאים במסע הסברה.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך בסופו של דבר, עזוב, אנחנו באמת יכולים לצאת עם איזו אופטימיות.

אורי מקלב: הכול התחיל כשהתעניינו בתקציב 2019 שהמשרד שלכם - - -

גילה גמליאל: מצוין, אני בעד.

גילה גמליאל: זו ממשלה טובה, עושה דברים יפים, היא יכולה להמשיך.

אורי מקלב: יופי.

אורי מקלב: ברשותך, אנחנו יודעים שזמנך מוגבל ואנחנו רוצים לשמוע כאן אנשים - -

גילה גמליאל: אם הם היו נותנים לי לפתור את זה הייתי פותרת את זה מזמן.

אורי מקלב: ודאי, ודאי.

אורי מקלב: יש לזה חשיבות מאוד מאוד גדולה.

אורי מקלב: אני ככה אתן מגוון של אנשים שביקשו לדבר.

אורי מקלב: אני אתחיל עם מר ברוך בוחניק, יושב ראש היישוב גני מודיעין וחבר מועצת העיר מודיעין-מכבים-רעות, אז בבקשה.

אורי מקלב: אני יודע שחלק מהידע שלי ב"ערים חכמות", אתה פנית למשרד עוד לפני כמה שנים, אני יודע שיש לך מעורבות בנושא הזה, בבקשה.

<ברוך בוחניק: אז בוקר טוב, ברשות היושב ראש, ברשות השרה.

<ברוך בוחניק: קודם כל באמת מרענן לראות את התכנית ושיש תקציב.

<ברוך בוחניק: זו תמיד שאלת השאלות בכל פרויקט שמריצים.

<ברוך בוחניק: כל מה שהרב הציג כרגע זה בהתנדבות.

<ברוך בוחניק: אני איש הייטק בעשרות השנים האחרונות, אסטרטג בשרשרת אספקה גלובלית.

אורי מקלב: אולי להחזיק במיקרופון יותר, נראה לי שלא כולם שומעים.

<ברוך בוחניק: החזקתי בעברי את תיק ועדת האסטרטגיה בעיר מודיעין, ב-2014 אני עוסק ב"עיר חכמה", ואף הוצג לחיים ביבס ב-2014 הרעיון הזה של "עיר חכמה", אנחנו מכנים את זה sensitive city - - - ביקרתי בברצלונה.

<ברוך בוחניק: הסיבה שביקשתי להופיע כאן, ודיברתי עם הרב מקלב, אני די חושש.

<ברוך בוחניק: קודם כל מה שאתם עושים זה מדהים.

<ברוך בוחניק: מדהים, מקיף, מעולה.

<ברוך בוחניק: אני מוביל פרויקטים עולמיים בנושא של דיגיטציה רק עם מערכות, לפעמים אחד האסונות הגדולים זה שמרוב טכנולוגיה לא רואים את היער.

<ברוך בוחניק: כולם מדברים על "עיר חכמה" אבל יש תו תקן ל"עיר חכמה".

<ברוך בוחניק: באופן טבעי, חוות טכנולוגיה ירתמו את עצמן לכל מיני, אם ביקרת בברצלונה, אז ההוא מציע לך סנסור לפח זבל, השני מציע לך סנסור לרמזור, ההוא לחנייה, ועוד מעט אנחנו נשמע פה מן הסתם משטרה, צבא, עיריות, כל אחד יבוא עם המערך שלו.

<ברוך בוחניק: ואף הצגתי ב-2014 במשרד הפנים בדיוק את מה שאת מדברת, איך ממצבים את המדינה בפריפריות, בקצוות ופנימה, חוץ מ-15 הערים, ושמעתי אותך גם עכשיו ואמרתי, זה מקסים, אבל אני חושש.

<ברוך בוחניק: יש המון כסף ויהיה יותר כסף בתחום הזה, הוא יצבור תאוצה, בסוף היום הרי אנחנו רוצים לעשות משהו עם המידע הזה.

<ברוך בוחניק: כאשר אני בונה עיר, יושב פה מתכנן ערים מניו-יורק, בעברו הוא גר גם מהעיר מודיעין, אבל כאשר אני בונה עיר אני מתכנן אותה, אבל אני לא מתכנן סנטימטר החוצה מן העיר.

<ברוך בוחניק: כאשר אנחנו מדברים על תחבורה ציבורית אני מתכנן אותה, אבל אני לא חושב החוצה, מה קורה מחוץ לעיר, זאת אומרת - - -

אורי מקלב: אתה אומר לא רק בתוך העיר, לא "עיר חכמה", אלא בין ערים, זאת אומרת זה צריך להיות משולב.

אורי מקלב: אני חשבתי לעצמי שזה לא רק עיר - - -

<ברוך בוחניק: אני מוכן להציג.

<ברוך בוחניק: עכשיו עוד דבר למשל, אתם אומרים "אנחנו נותנים תקציב - - -

אורי מקלב: אתה אומר בתל-אביב, ברמת גן, זאת אומרת כל אחד זה בעצם הרבה ממשקים - -

<ברוך בוחניק: עכשיו אנחנו גם נותנים - - -

אורי מקלב: - - אבל בשביל זה בדיוק המשרד.

<ברוך בוחניק: בדיוק, בדיוק.

<ברוך בוחניק: אני אומר שהכיוון - - -

גילה גמליאל: נתנו את הדעת בנושא האשכולות, אבל אתה מדבר על יותר רחב - -

<ברוך בוחניק: רמה אחת למעלה.

גילה גמליאל: - - זה מצריך בהחלט ייעוץ.

אורי מקלב: זה כבר שלב השני, אבל זה נכון שזה צריך לקרות בשלב התכנון.

אורי מקלב: זה נכון שהעיר רמת גן לבד והעיר תל-אביב לבד והעיר חולון לבד, כל אחת צריכה את מה שמתאים לה, מה שמאפיין אותה, אבל בסופו של דבר יש קשר בין הערים האלה, אם זה תחבורה או עוד דברים.

<ברוך בוחניק: לכן, לעניות דעתי, צריכות להיות שלוש כתובות.

<ברוך בוחניק: אמרתם CRM, זה נפלא, מתחת ל-CRM צריך שיהיה ERT System, שזה כל הכספים, כל הכספים, כל התקציבים של העיריות, ומעליהם web interface, זאת אומרת לא כל עיר תקים לעצמה אתר אינטרנט ותאפיין אותו כראות עיניה, היא תאפיין בסוף איך הקובייה תהיה, כדי להנגיש אותה בנוחות וכו', בסוף היום אנחנו רוצים לקחת את הדאטה הזה, את המידע הזה, זה נקרא big data, ולערבב את הכול ולהתחיל ללמוד.

<ברוך בוחניק: תנועת האנשים ממודיעין - - -

אורי מקלב: למה זה חשוב בין ערים?

אורי מקלב: כמה תושב מודיעין מתעניין בעיר לוד?

<ברוך בוחניק: במודיעין, למשל, עשרות אלפים עוזבים בבוקר את העיר לאזורים מסוימים.

<ברוך בוחניק: בנינו במודיעין, לא דרך אינטרנט, אנשי הייטק מרמת החייל, הקמנו קו ייעודי מנקודה במודיעין לרמת החייל.

<ברוך בוחניק: הקו הזה היה מלא מהיום הראשון, היום יש כבר שלושה-ארבעה קווים לאותו מקום, זאת אומרת שאתה עושה תכנון חכם על פי נקודת יציאה וכניסה של אנשים.

<ברוך בוחניק: איך אפשר להציג את המידע הזה?

<ברוך בוחניק: אם נלך היום לגוגל או חברות הסלולר, הם יודעים בדיוק איפה אנחנו נמצאים.

<ברוך בוחניק: ניכנס למידע הזה למשל, אנחנו נדע לגבי אנשים מכל הארץ בדיוק לאן הם הולכים, באיזה זמן ומתי הם חוזרים.

<ברוך בוחניק: זה לא חייב להיות מידע פרסונלי.

אורי מקלב: מה שאתה אומר דווקא הממשלה כן ראתה לנכון לעשות את זה.

אורי מקלב: אני חושב שלקחו את כל משרדי הממשלה ועשו להם איזה אתר, לכל אחד יש את הכניסה שלו אבל יש גם, איך אנחנו קוראים לזה?

<קריאה: Gov.il.

אורי מקלב: כן, אבל יש גם פתיחת שער, איך אנחנו קוראים לזה?

אורי מקלב: יש שער לשירותי הממשלה, זאת אומרת יש שער לשירותי הממשלה ומשם אתה יכול - - - אתה לוקח את הדוגמה הזאת גם לערים.

<ברוך בוחניק: מה שהמשרד של השרה בעצם עושה, כמו שהשרה אמרה - - -

אורי מקלב: אבל בשאר השירותים, מה יש חוץ מתחבורה?

אורי מקלב: איזה עוד, בוודאי שיש הרבה - - -

<ברוך בוחניק: השרה, בסופו של יום יהיו המון השלכות על תכנון ערים.

<ברוך בוחניק: איך אני מתכנן עיר?

<ברוך בוחניק: כמה זמן אנשים מבזבזים בכבישים שלהם?

<ברוך בוחניק: ניידות, פקקים, בריאות, איך אני רוצה להקים בתי חולים.

<ברוך בוחניק: יהיו המון השלכות על אנרגיה מקומית, איכות הסביבה.

<ברוך בוחניק: היום, למשל, משקיעים במודיעין ובארץ בכלל בנושא של תרבות אופניים.

<ברוך בוחניק: אם אני מסתכל על מודיעין, לא ראיתי הרבה אנשים רוכבים שם.

<ברוך בוחניק: איך מייצרים את התרבות?

<ברוך בוחניק: את אומרת הכלי הטכנולוגי הוא כלי ביצועי לאחר שאפיינת את הצורך.

<ברוך בוחניק: אני חושב שרמה אחת למעלה, ואני אסיים, כיוון שאני מייצג שתי ערים, יישוב כושל ויישוב מתקדם, אני חושב שהאפיון המקדים, מה באמת אנחנו רוצים לראות מ"עיר חכמה", יוביל אותנו לאיכות הרבה יותר גבוהה של ביצועים.

אורי מקלב: תודה על הדברים החכמים.

אורי מקלב: גד מרגי, בבקשה.

<גד מרגי: תודה היושב ראש, כבוד הרב.

אורי מקלב: רק תציג את עצמך.

<גד מרגי: גד מרגי, טכנולוג ראשי במערך הסייבר הלאומי.

<גד מרגי: אני רוצה טיפה להרחיב את הדיון דווקא בתחום הסייבר ולהתחבר לדברים של השרה.

<גד מרגי: האופן שבו אנו רואים את ה"עיר החכמה" מתחלק למעשה לשני מרכיבים.

<גד מרגי: הראשון הוא התחום הדיגיטלי, כל אותם תהליכים ושירותים לתושב והנגשת שירותים מתקדמים, גם בנושא החינוך ובכלל צמצום ההגעה של התושב לעירייה והתחום השני הוא המרכיב הפיזי.

<גד מרגי: אם אני אתחבר לדיון שהתקיים בוועדה לפני כשבועיים בנושא IOT, תחום ה-IOT הולך לסייע בחיבור התשתית העירונית והמחשוב שלה כך שנגיע למצב שכל התשתיות ידברו בינם לבין עצמם ובינם לבין האינטרנט.

<גד מרגי: כל מה שהכרנו עד כה, עמודים, תמרורים, רמזורים ומצלמות שנוהלו באופן מקומי וידני, הם למעשה ינוהלו באופן ממוחשב.

<גד מרגי: השילוב הזה בין הדיגיטל לפיזיקל – כפי שאנחנו מכנים אותו בסייבר, סייבר-פיזיקל – הוא זה שיביא לתועלות ב"עיר החכמה", אבל יש לו גם המון השלכות וסיכונים שהוא מכניס בתחום הזה.

<גד מרגי: ואם אני אמקד את הסיכונים אז הראשון הוא כל נושא הפרטיות לגישה הבלתי ממוחשבת למידע של תושבים, נושא של פגיעה בתשתיות חיוניות ושירותים חיוניים בעיר, והשלישי הוא שימוש במרחב הדיגיטלי, במרחב הסייבר כפלטפורמה לביצוע פעילויות של פשיעה וטרור שיכולים לפגוע גם בכלכלת העיר וגם בחיי אדם.

<גד מרגי: לטובת הנושא, כפי שציינה השרה, קידמנו בשיתוף עם "ישראל דיגיטלית" בסעיף להחלטת ממשלה 2262 לקידום מודל של "ערים חכמות" מוגנות סייבר, כשהמטרה שלנו היא לשפר את החוסן העירוני.

<גד מרגי: נכון שהמצב היום, שהערים הם בשלב הדיגיטלי שלהם, אבל הדברים מתקדמים הרבה יותר מהר מכפי שאנחנו חושבים ולכן חשוב לנו שהדברים יהיו מתוכננים ומוגנים כבר בשלבי התכנון.

אורי מקלב: אתם עוקבים אחרי הדברים האלה?

אורי מקלב: אני שואל שאלה, השלטון המקומי הוא גוף שמונחה על ידכם או שהנחיות מחייבות או שזה רק במסגרת שיתוף הפעולה שלכם עם המשרד?

<גד מרגי: בהקשר הזה משרד הפנים הוא - - -

אורי מקלב: מערך הסייבר יכול להמליץ?

אורי מקלב: הרי סייבר זה להטמיע אבל אחרי זה גם לעקוב, צריך מישהו מיישם סייבר, או מישהו שצריך להיות בתוך השלטון המקומי לגבי כל הדברים שצריך להגן עליהם מבחינת הסייבר ולהיות גם במעקב, להשתמש בתכונות החדשות וכל מה שיש.

אורי מקלב: השלטון המקומי חייב מכיוון שהוא ממשלתי, או שהוא מחויב כמו כל אחד שמחזיק מידע, מאגר מידע שיש לו?

<גד מרגי: כרגע השלטון המקומי הוא אחראי על ההגנה ועל המידע.

אורי מקלב: כשאתם מכינים את כל התקצוב, אם יש גם אחרי זה אגף סייבר?

גילה גמליאל: אין התניות ואני נגד התניות בהגדרה.

גילה גמליאל: הם צריכים להוביל לכך שבסופו של תהליך ניתן להם את הכלים על מנת שכולם יוכלו להגן על היישובים ועל הערים מבחינת פוטנציאל להתקפות סייבר.

<גד מרגי: מבחינת הנחייה, כפי שציינת, מערך הסייבר עובד מול משרד הפנים והוא למעשה סוג של רגולטור מול הרשויות.

אורי מקלב: יש רגולציה בעניין?

<גד מרגי: יש רגולציה, כרגע זה משהו שנבנה ויותר בהדרגה - - -

אורי מקלב: חלק לא מכירים את זה.

<גד מרגי: אבל חשוב להבין שתחום ה"ערים החכמות" הוא לא רק מערכות מידע קלאסיות של הייטק, כל התחום של המערכות המתקדמות ה-IOT וה-OT גם נכנס עכשיו לפרק, ואתה ציינת מקרים של רמזורים שעלולים לקרוס, אז אנחנו כבר רואים שזה קורה, זה לא איזה שהוא תרחיש דמיוני.

<גד מרגי: כבר בשנה שעברה האקרים פרצו למערך הצופרים בעיר דאלאס, הפעילו סירנות באמצע הלילה, הפאניקה הזאת גרמה לקריסה של המוקד המשטרתי.

<גד מרגי: באותה שנה האקרים פרצו גם למערך מצלמות האבטחה בוושינגטון, השביתו אותו לחלוטין, בשנה לפני כן ראינו פריצה דומה באוקראינה שפגעה באספקת החשמל.

<גד מרגי: הדברים האלה קורים, וככל שאנחנו מתקדמים יותר - - -

אורי מקלב: ככל שהטכנולוגיה תהיה מתקדמת יותר ככה גם - - -

<גד מרגי: לכן חשוב לנו שהדברים האלה ייעשו בצורה מוגנת.

אורי מקלב: נכון, אין ספק שיש לכם חשיבות יתרה בנושאים האלה ואני גם רוצה לציין שיש לכם אתגר גדול.

אורי מקלב: אנחנו נחשפנו למה שאת אמרת, גבירתי השרה, אנחנו העברנו כאן חוק לפני כמה חודשים בנושא החיוב של הגשת מסמכי מכרז רק בצורה דיגיטלית לכל משרדי הממשלה, ורצינו גם להחיל את זה לגבי השלטון המקומי, שהיום מכרז לשלטון המקומי יהיה בצורה מקוונת.

אורי מקלב: התברר, משרד הפנים אמר "אני לא יכול להחיל את זה באותם מקומות", לחלק מאותם מקומות אין בכלל מערך מחשוב, לא אתר ולא מערך מחשוב.

אורי מקלב: הכול עובד שם בצורה ידנית.

גילה גמליאל: עוד מעט - - - עכשיו נבנה להם מערכות.

אורי מקלב: עד שאנחנו נבנה להם.

אורי מקלב: זו שמחה מאוד גדולה וחשיבות מאוד גדולה.

אורי מקלב: תודה, גד.

אורי מקלב: שרון אפריל, אני רק מבקש אם רוצים שהשרה עוד תשמע אתכם אז צריך ככה לצמצם בזמן.

<שרון אפריל: שלום, שמי שרון אפריל, אני מנהלת צוות חדשנות של ירושלים מטעם קרן בלומברג, או בקיצור i-team.

אורי מקלב: ה-i-team זה מיזם "בקרוב אצלנו"?

<שרון אפריל: כן, מיזם "בקרוב אצלנו".

<שרון אפריל: אנחנו תמיד יוצאים מהבעיה ובעיות שתושבים חיים בעיר, בעיה של - - -

אורי מקלב: אני רק שואל, קרן בלומברג עובדת בשיתוף פעולה עם "ישראל דיגיטלית" או דרך - - -

<שרון אפריל: הצוות עשה שיתוף פעולה באמצעות "ישראל דיגיטלית" והמשרד לשוויון חברתי ומשרד הכלכלה כדי לצאת למיזם הזה.

אורי מקלב: מה סכום ההשקעות של קרן בלומברג?

<שרון אפריל: זה גרנט שניתן לירושלים לשלוש שנים והצוות קיים שנתיים וחצי.

<שרון אפריל: אז אני אספר קצת מה עשינו.

<שרון אפריל: בעצם יצאנו מהבעיה שמעל 50% מבעלי עסקים קטנים ובינוניים נסגרים תוך שלוש שנים.

<שרון אפריל: צוות החדשנות הוא מומחה בעבודה עם רשויות מקומיות והוא מפתח מודלים חדשים תוך כדי יצירת שיתופי פעולה.

<שרון אפריל: אז זו הייתה הבעיה, איך עוזרים לעסקים יותר לשרוד?

<שרון אפריל: ולמה בעצם הם נסגרים?

<שרון אפריל: דבר ראשון הם פותחים עסקים במקומות שהם לא צריכים להיפתח, דבר שני, אין להם את המיומנויות של לנהל את העסק, של שוטף פלוס 60, ניהול הספקים, העובדים, והם קורסים תחת הבירוקרטיה שהם צריכים לבוא, לא מבינים את ההבדל בין שילוט, רישוי, הם מאוד מסתבכים.

<שרון אפריל: אז מה המיזם הזה עשה?

<שרון אפריל: הוא בעצם מיזם עירוני חכם.

<שרון אפריל: דבר ראשון, יצאנו למפת ביקושים חכמה.

<שרון אפריל: שאלנו תושבים, "מה חסר לכם ליד הבית?

<שרון אפריל: איזה עסק?

<שרון אפריל: " והגענו ל-15,000 תושבים בעיר שנתנו לנו מעל 100,000 תשובות ואנחנו הולכים עכשיו להגיד לכם שצריך פיצרייה בפסגת זאב וצריך חנות אופטיקה בא-טור.

<שרון אפריל: זה דבר ראשון.

<שרון אפריל: אחרי זה יצרו איתנו קשר מעל 600 יזמים שבשיתוף פעולה עם מעוף מקבלים סל של שירותים, קורסים, תכנית עסקית והרכיב השלישי במעטפת הוא שעיריית ירושלים בעצם פתחה מסלול ירוק לכל יזם שמגיע דרך התכנית, יש מישהו שממש מלווה אותו מול כל המחלקות השונות בתוך העירייה כדי ל - - -

אורי מקלב: כמה עסקים נמצאים כבר בתוך - - -

<שרון אפריל: 600 פנו, עכשיו אנחנו מלווים בסביבות חמישה-שישה, מחפשים ממש מיקומים כדי לפתוח את העסקים.

אורי מקלב: יזמים קטנים?

<שרון אפריל: כן, בעלי עסקים קטנים.

אורי מקלב: היזמים האלה ירושלמים?

<שרון אפריל: כן, ירושלמים.

<שרון אפריל: אז זה בעצם מראה איך "עיר חכמה" מסתכלת על התושבים בעלי העסקים במרכז, יוצאת מתוך הבעיות ומחברת שותפים עירוניים וממשלתיים כדי לעזור, במקרה הזה להאריך את השרידות של העסקים.

<שרון אפריל: אנחנו מקווים שתוך שנים העסקים שנפתחו בעצם יחזיקו מעמד ויהיו רלוונטיים, יקבלו את הכלים.

אורי מקלב: מאוד מעניין אותי לשמוע בעוד שנה על עסקים שנפתחו בעקבות כך ואיך הם הצליחו.

אורי מקלב: אני לפעמים חושב - - -

גילה גמליאל: אנחנו מאוד מסייעים לעסקים קטנים ובינוניים בהגדרה.

גילה גמליאל: אנחנו גם דואגים להעלות אותם לאינטרנט, נותנים להם הדרכה מאמנים אותם, שנה שלמה מלווים אותם, מסבסדים להם את כל המעבר שלהם מעסק קטן ובינוני ברשתות חברתיות ובכל הכלים שמהווים בעבורם שיווק מרכולתם, לא רק במתחם שלהם הפרטי, אלא בכלל בכל הארץ ובכל העולם וזה נותן - - -

אורי מקלב: יכול להיות גם שילוב של שני הדברים ביחד.

<שרון אפריל: וכל המיזם הזה התאפשר בזכות "ישראל דיגיטלית" שפיתחה את השאלון החכם הזה שהוא גם - - - ועכשיו אפשר לשכפל אותו לכל הערים והמועצות החברתיות בארץ.

אורי מקלב: אם אומרים על מקומות, חנויות, מתחם מסוים, שהמקום הזה הוא בלי מזל, זה לא המקום, השאלה מה יש בתוכו, צריך לדעת להתאים אותו.

אורי מקלב: ההתאמה צריכה מזל ולא המקום בדרך כלל.

<שרון אפריל: מזל, כלים ומעטפת.

אורי מקלב: אז אני חושב שזה פרויקט חשוב.

אורי מקלב: אנחנו באמת נהיה סקרניים לעקוב אחרי זה.

אורי מקלב: הייתי חבר מועצת עיריית ירושלים במשך 15 שנה וסגן ראש העיר, זה באמת מעניין אותי באופן ספציפי.

אורי מקלב: אני לא רץ לראשות העיר, הורדתי את זה מסדר היום, וגם לא רץ לראשות הממשלה.

אורי מקלב: נראה לי שמראשות העיר באים לפה, אני הקדמתי את זה.

אורי מקלב: מה הייתי צריך?

אורי מקלב: קודם כול ראשות העיר ואחר זה לבוא לכנסת, אני עשיתי את זה בלי זה.

<שרון אפריל: ירושלים היא בית ספר מצוין.

אורי מקלב: כן, אני חושב שירושלים זה באמת מה שאומרת גברת שרון.

אורי מקלב: אני חושב שזה מאוד נכון, ואני מבין גם למה, בתור תושב ירושלים.

אורי מקלב: השכונות הן שכונות שלפעמים האופי שלהן הוא שכונות לילה כמעט, השכונות שתושבים יוצאים לעבודה, חיים שם בסוף שבוע ובלילות יותר ואז יוצאים החוצה בלילה גם כן, ויש אפשרות, אבל צריך באמת בחכמה, מתוך מידע, איך אפשר להחיות מקומות כאלה שיתנו את המענים גם לחיי היומיום, ולא שעושים עסק שהוא לא יכול להיות כי הוא לא מתאים לצריכה ולמה שהתושבים דורשים ומצפים.

אורי מקלב: תודה רבה על הדברים.

אורי מקלב: אז יש לנו ככה, לשרה יש בכל אופן איזשהו - - -

גילה גמליאל: המנכ"ל שלי נשאר כאן.

אורי מקלב: אז את תגידי גם בריאיון שם שהממשלה תמשיך - - -

גילה גמליאל: נאמר שהמנכ"ל שלי הוא מספר אחת בארץ.

אורי מקלב: כן, נכון, והוא גם השם הפרטי שלו מתחיל א-ב, אבי, הוא גם כהן שזה גם תמיד ראשון.

גילה גמליאל: הוא ישיר לך את ברכת הכוהנים.

אורי מקלב: אז זהו, זה המזל שלך שאת ידעת לבחור את המנכ"ל המתאים ואנחנו מודים לך באמת על הצגת הדברים ועל המשך הדברים.

אורי מקלב: אנחנו נמשיך לשתף פעולה בדברים האלה - - -

גילה גמליאל: יש עוד דברים נוספים מעניינים.

אורי מקלב: בהחלט בדברים האלה ועדת המדע דנה הרבה.

אורי מקלב: כל הנושאים שאת נגעת יש לנו, אפשר לראות גם בנושאים של הישיבות שלנו, יש להם ממשקים ואנחנו באמת גם תומכים וגם מוקירים את העבודה.

אורי מקלב: תודה, השרה.

גילה גמליאל: תודה.

אורי מקלב: אז כמו שנאמר, המנכ"ל נשאר איתנו.

אורי מקלב: גברת איריס גוראל, בבקשה.

<איריס גוראל: כן.

<איריס גוראל: שלום, אני ממונה נגישות חברתית בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

<איריס גוראל: אני קודם כל מברכת על הפעילות והדחיפה של המדינה קדימה, כמו שראינו במצגת של השרה.

<איריס גוראל: "עיר חכמה" זו עיר שבאמת משודרגת וטוב לחיות בה, אבל אנחנו חייבים להבין שהמגוון האנושי שם מורכב גם מאנשים עם מוגבלות ובמסגרת - - -

אורי מקלב: באופן כללי טכנולוגיה מגבירה את הנגישות או - - -

<איריס גוראל: אז זהו, האנשים המבוגרים הם לא ממש מחוברים, או יודעים להפעיל או יודעים להשתמש.

<איריס גוראל: הרבה פעמים שירותים נמנעים בהם, בעיקר בדברים החיוניים, כמו בריאות, כי לצאת מהבית, להגיע, למלא טפסים.

<איריס גוראל: ממשקים כאלה הם מכשול ואז בעצם הם נפגעים ברמת השירות כי זה קושי, כי זה עולה כסף, כי זה מצריך תיאומים, אם הילדים צריכים לעזור להם לעשות את הפעולות האלה הם מבזבזים ימי עבודה.

<איריס גוראל: זה דבר שהוא בעייתי.

אורי מקלב: איריס, סליחה שאני קוטע אותך בדבר הזה, הייתה כאן ישיבה לפני חודשיים, היו כאן גם מהג'וינט.

אורי מקלב: זה היה באותו יום שעשינו כאן

אורי מקלב: את הישיבה בעניין הזה והיו כאן גם אנשים שהשתלבו ולמדו דרך המחשב, עשו כאן כיתת לימודים, באו עמותת "מחשבה טובה", ואנחנו הצענו להם, יכול להיות, אדוני המנכ"ל, אפשר גם אולי שאתם תוכלו להרים את הפרויקט.

אורי מקלב: סך הכול גם אני נחשפתי לאנשים מבוגרים, ואני ממש מלא הערצה והתפעלות, אנשים מבוגרים, אני מדבר כבר בשנות ה-80 שלהם וגם בשנות ה-90 שלהם, אני לא מדבר על מבוגרים בשנות ה-70.

אורי מקלב: אנשים בשנות ה-80 ובשנות ה-90 שלהם שהתחילו ללמוד על מחשב, הכניסו מחשב הביתה, יש להם מיילים בבית, הם מתכתבים עם הנכדים דרך המיילים, מקבלים מהם סרטונים.

אורי מקלב: יש פעילות יפה מאוד.

אורי מקלב: זה גם עוזר, לא רק עוזר לבדידות אלא בקשר.

אורי מקלב: הם באמת עדכניים וזה נותן להם את ההרגשה וגם את היכולות להשתלב ולא להרגיש שהם רחוקים וגם לקבל את השירותים המתאימים.

אורי מקלב: מטבע הדברים, ככל שאנחנו רוצים להנגיש את השירותים, אבל השירותים מצטמצמים יותר ויותר והופכים לשירותים דיגיטליים.

אורי מקלב: זה הקש שלא פעם הם יודעים להשתמש ברובד הפשוט, קשה להם כשיש להם תקלה, ואז מוקד שיכול להחזיק מתנדבים, יכול להיות שהוא מרחוק נכנס למחשב שלהם ופותר את הבעיה.

אורי מקלב: רוב הבעיות הן בעיות שיכולים לפתור אותן באופן של אפילו בהתערבות רחוקה יותר, מכניסים את הקוד ומסדרים את זה וממשיכים את הפעולה.

אורי מקלב: הם לא צריכים לחכות לפעמים לטובה של השכן או לטובה של הנכד שמגיע או לא מגיע ואולי מרחוק הוא לא יתקין את זה, אבל יידע לפתור את זה מקרוב.

אורי מקלב: כזה מוקד שיכול לתת לאנשים שלא צריכים לעבוד באיזה מקום, יש אנשים שמוכנים להתנדב לחברה, הם לוקחים לעצמם שלוש שעות בחודש, עוד כמה אנשים כאלה יכולים לתת מענה, מהבית שלו הוא עושה את זה, ממקום העבודה הוא עושה את זה, או ליצור קשר עם מפעלים, מפעלי הייטק או מפעלים דומים שהם עצמם ייקחו על עצמם יום בשבוע שהם נותנים, המשרד שלהם, החברה שלהם תיתן את המענה המקצועי הזה והיום, עם הטכנולוגיה המתקדמת לא צריך לבנות משרדים ובניינים בשביל זה.

אורי מקלב: זה רעיון שצריך לקדם אותו - - -

<אבי כהן: האמת, אני חייב להגיד לך שאנחנו עושים את זה בדיוק.

<אבי כהן: יש לנו פרויקט עם "מחשבה טובה" ועם "תפוח" ועם "אשל" שהתחיל לפני מספר חודשים, שפה אנחנו רוצים להגיע לאלפי אנשים, גם לבתים וגם ל - - - ברמה הפשוטה שלה וברמה היותר עמוקה שלה, כלל השירותים, אם זה מודעות, נגיד בנקים ובממשלה ו - - - אז זה פרויקט שאנחנו משקיעים בו ארבעה מיליון שקלים ואנחנו רואים שזה מצליח.

אורי מקלב: צריך גם את זה ושתהיה מודעות לזה.

אורי מקלב: בבקשה, איריס, את יכולה להמשיך.

<איריס גוראל: אז רציתי רק להזכיר שבכל השלבים האלה אפשר באמת לוודא, מכיוון שזה כספי ציבור, שבאמת הנגישות ותקנות הנגישות מתקיימות.

<איריס גוראל: למשל האוטובוס הנגיש הזה, מפעל מדהים שבאמת האוטובוס הזה נגיש גם לבעלי מוגבלויות, שלא צריכים לעלות שם מדרגות, אלא אפשר להיכנס לשם עם כיסא גלגלים.

אורי מקלב: המנכ"ל רושם את זה.

<איריס גוראל: או בתכנית העירונית, אפשר לדרוש מרשויות שמקבלות תקציב, שהם יעשו הדרכות לאנשים למתן שירות לאנשים עם מוגבלות.

<איריס גוראל: הם מחויבים לזה, אבל זה לא תמיד קורה, אז זה יכול להיות תנאי.

<איריס גוראל: בזה אנחנו דוחפים הכול, או האינטרנט, לוודא שהאינטרנט שהם מחילים הוא אתר נגיש לפי התקנות החדשות.

<איריס גוראל: אז זו הזדמנות פשוט לעוד איזושהי בקרה ואולי אפילו שיתוף פעולה.

<איריס גוראל: השרה דיברה משהו על שירות קהילתי, אז יכול להיות שאנחנו יכולים, שני המשרדים, לשתף פעולה פה אם יש קהל ציבור שפנוי לעבודה אנחנו יכולים לבנות איזשהו מערך של ביצוע סקרים בכל מיני מקומות בארץ לבדוק רמת נגישות.

אורי מקלב: טוב מאוד, טוב מאוד.

אורי מקלב: יש מקום לשיתוף פעולה ואני מתכוון כשנגמור את הישיבה עכשיו למצוא דרך לשתף פעולה.

<איריס גוראל: כן.

<איריס גוראל: הייתי מציעה שאנחנו נעשה את זה יחד.

אורי מקלב: תודה, איריס.

אורי מקלב: אני חושב שכשאת מדברת על אנשים עם מוגבלות, אני באמת רוצה לציין בצער רב את פטירתה של גב' נטע רוטמן, היא הייתה בעמותת נגישות ישראל והיא הייתה פעילה כאן בכנסת והופיעה כאן בכנסת, היא הייתה בוועדת המדע והטכנולוגיה, והיא עשתה רבות למען צמצום הפערים, לאפשרות לנגישות יותר גדולה ומותה הטרגי ציער את כולנו ואנחנו שולחים ניחומים למשפחתה.

אורי מקלב: יהי זכרה ברוך.

אורי מקלב: מר ישעיה ליט, מתכנן ערים, בבקשה.

אורי מקלב: מהעיר מודיעין, כבר הבנו.

אורי מקלב: מר בוחניק כבר גילה לנו את הכול.

<ישעיה ליט: כתושב מודיעין אני זוכה לקבל את רמת השירותים שאנחנו מקבלים מחיים ביבס וכל השינויים שהוא עשה.

<ישעיה ליט: אני יכול להגיד שאנחנו, כל התושבים, אנחנו יכולים להרוויח מפרויקט כזה שיכולים לפצל את זה בכל המדינה.

<ישעיה ליט: אני פשוט חושב שזה חשוב.

<ישעיה ליט: קודם כל אני רוצה להגיד שאני מייצג את חברת IBI גרופ, אנחנו מתכננים פרויקטים כאלה בכל העולם, יש לנו 2,400 מתכננים אדריכלים מכל העולם.

<ישעיה ליט: בתל-אביב יש לנו גם משרד אחד - - -

אורי מקלב: איך אתה ממקם את ישראל בנושא הזה?

אורי מקלב: איפה אנחנו עומדים ביחס לכל העולם?

<ישעיה ליט: זה אחד מהדברים שרציתי לחדד.

אורי מקלב: על תל-אביב שמענו, אבל השאלה איך אנחנו בסך הכול, באופן כללי.

<ישעיה ליט: כן, הבנתי אותך.

<ישעיה ליט: אני חושב שאנחנו בעצם בכיוון.

<ישעיה ליט: כמובן, אנחנו ברמה של ברצלונה, דרום קוריאה וכו', אבל מה שאנחנו כבר עושים עכשיו זה בכיוון.

<ישעיה ליט: אנחנו יודעים איך לספק את השירותים באופן יעיל יותר לדוגמה כשאני אמרתי, כתושב מודיעין אני מרגיש את זה ואני יודע איך להעריך את זה.

<ישעיה ליט: אני חושב שכשמדברים על הערכים, במיוחד כשמדברים על נושא השוויון, איך אנחנו יכולים לממש את הזכויות של כל תושב, שהם יכולים לקבל את היתרונות של הפרויקט כזה צריך להבין, כמו שחלק כבר אמרו, את ההגבלות של התושבים.

<ישעיה ליט: יש תושבים שלא יכולים אפילו לקבל את ההטבות של הרעיון הזה וצריך לחשוב על זה.

<ישעיה ליט: אבל אני חושב שברמה היותר גבוהה, מה החזון של הפרויקט הזה, כשמדברים על שוויון, איך אנחנו יכולים לדוגמה להשתמש בפרויקט הזה כדי להפוך את הכיוון של רמת האדישות של התושב, שהם יכולים להשתמש בכלים כדי להרגיש שיש להם קול יותר משמעותי, שהם יכולים להשתתף יותר בפוליטיקה ובשיפור של השכונה שלהם וכו' וכו'.

<ישעיה ליט: חלק מהבעיה, ואני חושב שזה במיוחד פתרון שאנחנו צריכים למצוא כאן בארץ, זה איך לעודד את התושב להרגיש שהוא חלק יותר מהתכנון של העיר שלו או של ההתקדמות של העיר שלו, ובמיוחד זה ברמה של הערים לעומת המדינה.

<ישעיה ליט: ולכן יש כל מיני טעמים של פתרונות איך לבשל את הרעיון הזה כדי שיהיה מתאים לכל עיר, אין פתרון אחד לכל אחד.

<ישעיה ליט: זה אחד מהחסרונות שיש לנו לעומת סעודיה או דרום קוריאה וכו' וכו', שזה פחות יעיל להגיע לכל מיני פתרונות, ואני חושב שזה מה שאנחנו חייבים לעשות.

<ישעיה ליט: יש לנו גם את היתרון שיש לנו כל מיני סוגים של אנשים וכל מיני סוגים של דרישות.

<ישעיה ליט: רק רציתי לחדד את הקטע הזה - - -

אורי מקלב: אני חושב שהאדישות היא לא רק מהתושבים, יש אדישות דווקא מהמובילים בעיר, מראשי הערים או מחבריה, אני חושב ששם האדישות היא יותר גדולה.

אורי מקלב: אני חושב שיש איזו קיבעונות מסוימת, של ראשי המערכות בתוך ערים.

אורי מקלב: יכול להיות שלפעמים אולי מנכ"ל כן, אבל כל המערכת היום של העובדים ושל אנשים שנמצאים באיזה מקום והם לא מעוניינים או שחוששים.

אורי מקלב: אנחנו היינו יכולים להיות במקום יותר טוב.

אורי מקלב: ההתחלה היא קשה.

אורי מקלב: מודיעין הייתה נחשונית בעניין הזה, יש אולי בתל-אביב, אבל אחרי זה, כבר העתקת המודל, כל אחד בהתאמה שלו כבר צריך להיות הרבה יותר קל.

אורי מקלב: זה לא רק חוסר תקציבים, זה גם חוסר תקציבים, אבל למשרד פה יש באמת חשיבות, לא רק לתת, אני אומר גם להיות הדוחף של מקומות ותחרויות בדברים האלה.

אורי מקלב: עוד דברים שבעצם גם אבות העיר יידעו לסחוב את זה ויחד עם הפקידים, הפעילות שעושים עם הפקידים היא באמת, פקיד שיוצא לכזה קורס, הוא נחשף לעולם אחר והוא מקבל מוטיבציה.

אורי מקלב: אבל להביא אותו ובאמת לקחת אותו ולקחת את האנשים המתאימים זה חלק מהדברים שאנחנו צריכים לעשות.

אורי מקלב: אנחנו רואים שצריכה להיות התקדמות יותר מהירה.

אורי מקלב: יש ערים שנכשלות בעניין הזה בכלל.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים רחוק, שנות אור.

אורי מקלב: הפערים בתוך, לא רק תושבים, ניקח את הפערים בתוך הערים.

אורי מקלב: זה פשוט, זה בכל המגזרים, גם בערים שאין בהם המגזר, נניח במגזר הערבי, שיש שם בעיות קשות בעניין הזה, אני מדבר גם במגזר היהודי.

אורי מקלב: יש מועצות, מקומות שאנחנו נמצאים מאוד מאוד רחוק, הדברים שם נעשים עוד עם הצטלה.

<ישעיה ליט: מה שרציתי לחדד - - -

אורי מקלב: אם אפשר משפט סיום.

<ישעיה ליט: ייקח עוד כמה שניות.

<ישעיה ליט: הגענו למצב שאנחנו יכולים עכשיו עם כל היתרונות של ה-big data וכו' וכו' אנחנו יכולים לא רק לדבר על איך אנחנו יכולים לאסוף את הנתונים הטובים ביותר, איך אנחנו יכולים להגיע להחלטות טובות יותר.

<ישעיה ליט: וזה לא רק ברמה של הממשלה, זה גם ברמה של התושב, ולכן כדי לעשות את השילוב הזה, איך אנחנו יכולים לקבל את הנתונים באופן שצריך להגן על הפרטיות וכו', אבל באותו הזמן לאפשר לתושב ולממשלה להגיע להחלטות טובות יותר, כמו שברוך אמר.

אורי מקלב: מר ליט אתה צודק.

אורי מקלב: זה לא רק מתן שירות יותר טוב וטכנולוגיה, אלה גם החלטות אחרות, לקבל החלטות אחרות לגמרי שמגיעים לזה בעקבות המידע.

אורי מקלב: הדברים הם מאוד נכונים וזה ככה רק יותר מדרבן אותנו שאנחנו צריכים לעשות יותר בנושא הזה ובאמת נשמע ממשרדים ממשלתיים, נשמע איפה אתם נמצאים, האינפוט שלכם לעניין.

אורי מקלב: משרד התקשורת, אלי כהן, בבקשה.

אלי כהן: שלום, שמי אלי כהן, מנהל תחום טכנולוגיות עתידיות במשרד התקשורת.

אלי כהן: אני אגיד כמה מילים ואני אציג ממש בקצרה את הפעילות של המשרד.

אלי כהן: אז "עיר חכמה" מתחלקת לשני נושאים, נושא התשתיות זה נושא שמשרד התקשורת מטפל בו, ונושא היישומים זה תחום שהשרה דיברה לפני כן, שבעצם ביישומים המדינה נמצאת במצב די מתקדם, בתשתיות יש מקום לשיפור.

אלי כהן: יש אתרי אינטרנט ואפליקציות סלולר שזה בעצם האתמול.

אלי כהן: מה שמבחינתנו המחר זה מצלמות, חיישנים ולהגיע למצלמות ולחיישנים עם תשתיות.

אלי כהן: אז מצלמות זה יישומים שהם רחבי סרט ומה שאמור להגיע לתשתיות זה אורכי מיקרוגל או סיבים אופטיים.

אלי כהן: מבחינת חיישנים, ניהול אשפה, כל מיני תחומים כאלה של שערים שנפתחים, תחומים שמצריכים תשובות של כן ולא זה יישומים צרי סרט שבעצם מה שהפרוטוקולים, משרד התקשורת אחראי על אישור של פרוטוקולים, פרוטוקולי תקשורת שמדברים עם היישומים.

אורי מקלב: הנושא הזה של הרחבת הפס, אני מדבר בלשון לא מקצועית, בשפה פשוטה.

אורי מקלב: הרחבת הפס, אני מבין שזה הבסיס שבאמת יכול גם לאסוף את המידע וגם להשתמש בו בצורה הכי טובה ואומרים שיש לזה איזו בעיה, איך קוראים לזה?

אורי מקלב: הגלים מילימטרים או משהו כזה.

אורי מקלב: קוראים לזה IPV6.

אלי כהן: אה, IPV6 הם בעצם כתובות אינטרנט.

אלי כהן: יש מצוקה של כתובות אינטרנט, כתובות האינטרנט בפרוטוקול IPV4 הסתיימו בשנת 2012.

אלי כהן: המשרד עשה פעילות, ממש לאחרונה אנחנו נפגשנו עם כל ספקיות האינטרנט, בשנת 2018, ממש עכשיו, זה נכנס לתכנית העבודה, המשרד ייצא בתיקון רישיונות ויחייב את החברות לתמוך בפרוטוקול שנקרא IPV6, ששם אין מצוקה של כתובות אינטרנט.

אלי כהן: אני מניח שעד סוף 2018 הנושא הזה יסתיים.

אלי כהן: מה שקורה, אני נמצא בהרבה כנסים ותערוכות, הצומת המרכזי הוא בשנת 2020, זה בעצם תהודה של כל הטכנולוגיות, גם הדור החמישי, גם סיבים אופטיים, גם IOT.

אלי כהן: בשנת 2020 כל הטכנולוגיות האלה אמורות להשתלב ביחד ושם הבחינה המרכזית איך המדינה מגיעה.

אלי כהן: משרד התקשורת הוא משרד דל בתקציב, התקציב הוא בערך 70 מיליון שקל כאשר מעל למחציתו הולך למשכורות לעובדים.

אלי כהן: מה שהוא יכול לעזור זה במתן רישיונות.

אלי כהן: בנושא של "עיר חכמה" אנחנו מקדמים רישיונות ניסוי טכנולוגיים לאוניברסיטאות שיקדמו את שיתוף הפעולה בין המגזר האקדמי לבין התעשייה.

אלי כהן: חוץ מזה הקמנו צוות ייעודי לבחינת מודלים לפריסת תשתיות על ידי רשויות מקומיות, כאשר המודל הפשוט הוא פריסה של צנרת והשתתפות של חברות תקשורת בקנים של עיריות ולהיפך - - -

אורי מקלב: דיברו הרבה על סדר של גלים מילימטרים, שזה אומרים שכשזה יהיה בתוך כל מיני מקומות זה יהיה תדר רחב, פס רחב הרבה יותר, שימוש חוזר בתדרים, לא על בסיס מקום פנוי אלא ייתן אפשרות לאינסוף התקשרויות בלי מגבלות.

אלי כהן: כן, נושא אורכי המיקרוגל הוא ממש טכנולוגיה חדשה, זה מה שנקרא E-BEND.

אלי כהן: היום, תדרי E-BEND נידונים במשרד, ישנן כמה אופציות לרישוי, המשרד שוקל איך לרשות אורכי E-BEND, זה יעזור לתקשורת רחבת סרט, זה משהו שמחליף סיבים אופטיים במקומות שקשה להגיע אליהם.

אלי כהן: זה יכול לתת פתרונות לערים שהפריסה קשה בהן, בהרים למשל או בירושלים באזור הכותל, איפה שאי אפשר לפרוס סיבים.

אלי כהן: המשרד מטפל בזה, אני מניח שבחצי השנה הקרובה יהיה - - -

אורי מקלב: אלי, אבל אל תשכח גם שהקליטה של הסלולר שאנחנו סובלים בתקופה, תעשו דברים טובים, אבל אל תיקחו לנו את - - -

אלי כהן: כן, את זה אתה זוכר.

אורי מקלב: אנחנו כל הזמן מתלוננים שאין קליטה, אני רץ בחדר לפינה כדי שאני אוכל לדבר.

אורי מקלב: מה יהיה הסוף עם העניין הזה?

אורי מקלב: אני נוסע מפה עד לביתי, כחמישה קילומטרים מפה, בלי שאני עובר חמישה ניתוקים אני לא מצליח להגיע הביתה.

אורי מקלב: מה יהיה בסוף?

אורי מקלב: תחשבו על זה.

אורי מקלב: אתם באמת עשיתם מהפכה ברשת הסלולרית, מהפיכת מחירים, אבל השירות שאנחנו מקבלים - - - יש כאן גם נציגה מעפולה, נראה לי שהיא לא תסכים עם מה שאני אומר עכשיו, אבל בסדר - - - תודה, אלי.

אורי מקלב: משרד הבינוי והשיכון.

<טלי הירש שרמן: כן, צהריים טובים.

<טלי הירש שרמן: שמי טלי הירש שרמן, מנהלת אגף תורת הבנייה ופיתוח הנדסי במשרד הבינוי והשיכון ואני מבקשת לעדכן את כבוד יושב ראש הוועדה ואת חברי הוועדה הנוכחים בפעילות שהמשרד מקדם בבניין של "עיר חכמה".

<טלי הירש שרמן: אנחנו מקדמים מדריך הנדסי לתשתית פיזית תת קרקעית במטרה לאפשר בעתיד או בעבור הרשות המקומית תפעול של "עיר חכמה" וזה לא משנה באיזה אופן, אם זה באמצעות מצלמה, wi fi, אפליקציה - - -

אורי מקלב: טלי, לא הבנתי, את מדברת עכשיו על כל הפרויקטים החדשים של משרד השיכון?

<טלי הירש שרמן: כן.

<טלי הירש שרמן: בעיקרון המדריך בראש ובראשונה אמור לשרת את משרד הבינוי והשיכון עבור שכונות בערים שהוא מפתח.

<טלי הירש שרמן: אנחנו מדברים עם תשתית פיזית תת קרקעית.

<טלי הירש שרמן: מדובר בגז טבעי ובפסולת, תקשורת, מים, ביוב, ניקוז וכו'.

<טלי הירש שרמן: זה בעצם לטייב את התשתית שקיימת היום בכל פיתוח ושכונה, אבל בראייה של "עיר חכמה" ובראייה של לאפשר אחרי זה תפעול של "עיר חכמה" ולא רק באפליקציות כאלה ואחרות, גם בנושא של בקרה על תפעול תשתיות, בקרה על מים, בקרה על ניקוז וכו' וכו'.

אורי מקלב: טלי, אני רוצה להגיד לך, אתם רק נותנים עצה טובה או שאתם גם מחייבים בתוך המכרזים להכין תשתיות כאלה?

אורי מקלב: היום כשאתם מחברים את המכרזים, כל הקבלנים שיוצאים במחיר למשתכן, רוב הבנייה הרי תהיה דרך משרד השיכון, במיוחד בשכונות מתפתחות, שכונות חדשות שמתחילות מאפס, בערים, אנחנו מדברים על הסכמי גג של 10,000 יחידות דיור, אנחנו מדברים על ממש ערים חדשות, איפה אתם מכניסים שם את התשתיות?

אורי מקלב: היום להיכנס לזה זה לא ישפיע שום דבר על המחיר, אין לזה משמעות על המחיר, ודאי מבחינת השקעה מול תועלת.

<טלי הירש שרמן: נכון, לפי לוחות הזמנים המדריך הזה אמור להיות מוכן פחות או יותר בחצי השנה הקרובה.

<טלי הירש שרמן: המדריך אמור להיות מוטמע בראש ובראשונה במכרזי הפיתוח שהמשרד מוציא.

<טלי הירש שרמן: המטרה היא להוסיף בקרות, בוא נגיד על התשתית הקיימת, בקרות על התשתיות המסיביות, על גז, פסולת, מים, ביוב, ניקוז, כל למה שהמשרד עושה ברמת הפיתוח, לאפשר לבקר אותם וכמו כן להוסיף בחתך הכביש, בסוף זה מדריך הנדסי טהור עם כתרים וכו' וכו' וספיקות ודברים מאוד טכניים, בעצם להוסיף בתוואי של המדרכה, של הדרך, של הכביש, גם תשתיות תקשורת שמאפשרות גם פעם אחת בקרה על המערכות המסיביות, וגם פעם אחת תפעול וכלי בידי הרשות המקומית להפעיל "עיר חכמה" בכל דרך שהוא ימצא לנכון.

<טלי הירש שרמן: זו הכוונה, זה ה-line שלנו.

<טלי הירש שרמן: המדריך הזה ישמש קודם כל את המשרד לפיתוח שכונות וערים חדשות, אבל הוא גם יכול לשמש ראשי רשויות ומהנדסי ערים במקומות שהמשרד לא נוגע בהם באזורי המרכז והוא יכול להוות כלי בעבור פיתוח בשכונות חדשות שהמשרד, עוד פעם, כמו שאמרתי, אינו מעורב בהם.

<טלי הירש שרמן: המטרה היא, בוא נגיד משהו שכולנו רואים, זה למנוע את הריצ'רץ' בפתיחה אינסופית של מדרכות וכבישים ותוואי דרך, בכל פעם שרוצים להוסיף כבל כזה או אחר או אפליקציה או טכנולוגיה, או שימוש בטכנולוגיה כזו או אחרת, בסוף אנחנו רואים ריצ'רץ' של מדרכות וכבישים.

<טלי הירש שרמן: המטרה היא למנוע את ההרס והשיקום הזה בכל פעם מחדש ולתכנן להביא לטיוב בתכנון הרבה יותר מוקדם.

אורי מקלב: זה חזון אחרית הימים, נראה לי.

אורי מקלב: אני לא רואה שאנחנו מתגברים על זה.

אורי מקלב: רק בסוף השבוע הייתי בשכונה - - -

<קריאה: במודיעין?

אורי מקלב: במודיעין בסדר.

אורי מקלב: יכול להיות שכשהעיר אולי חזקה - - - אבל אני רק הייתי עכשיו בסוף השבוע, בפורים, הייתי אצל מישהו, הוא אמר לי: "אני לא יכול לצאת מהבית.

אורי מקלב: אני לא יודע אם אני אגיע לקריאת מגילה" ומדוע?

אורי מקלב: חברת החשמל.

אורי מקלב: מה חברת החשמל?

אורי מקלב: דירות שהם רק התאכלסו עכשיו, שורת מבנים שרק התאכלסו לפני כמה חודשים.

אורי מקלב: כן, אבל מהצד השני יש שם גם פרויקט שהוא כבר ממש בשלב הסיום שלו.

אורי מקלב: ואמרו להם, הקבלן אומר: "אמרתי להם – תעשו את זה ביחד.

אורי מקלב: " לא.

אורי מקלב: מה פתאום ביחד?

<ענת מרקוביץ: צריך משהו של תיאום תשתיות.

אורי מקלב: לא רק תיאום תשתיות שלא יהיה אפשר רק - - - הם לא יתנו.

<ענת מרקוביץ: אבל צריך מערכת אחת, ארצית, לתיאום תשתיות.

<ענת מרקוביץ: מה שיש היום בתל אביב - - -

אורי מקלב: אבל גם בערים עצמן, באותו רחוב - - -

<ענת מרקוביץ: צריך להעתיק את מה שיש בתל אביב, אפשר לעשות ארצית, גם מערכת לתיאום תשתיות ארצית, שכוללת חשמל - -

אורי מקלב: מים, ביוב, כל מה שצריך, כל התשתיות.

<ענת מרקוביץ: - - מים וביוב ואפשר להתקין מערכת כזאת.

אורי מקלב: מי הדוברת?

<ענת מרקוביץ: אני ענת ממינהל תכנון.

<רם סידיס: אדוני היושב ראש, אם אפשר להעיר בהתייחס לדברים שנאמרו כרגע שמי רם סידיס, אני גזבר העיר מודיעין.

אורי מקלב: אתם דומיננטיים פה היום, מודיעין.

אורי מקלב: בפעם הבאה זה נראה שאתם מקבלים את המקום הראשון.

<קריאה: אז בוא נראה אם הם באו ברכב אחד.

<רם סידיס: בהתייחס לכל מה שקשור לפיתוח בערים החדשות, אז כולם מכירים את העיר מודיעין.

<רם סידיס: זו עיר שבונה ועוד תבנה עוד הרבה שכונות.

<רם סידיס: אני חייב לציין שאנחנו בשנים האחרונות, בלי נספחים כאלה ואחרים לא של משרד הבינוי והשיכון ולא של רמ"י, החלטנו במסגרת הפיתוח, להכניס קנים ולפרוס תשתיות, מתוך נקודת מוצא שצריך את התשתיות האלה.

<רם סידיס: אני גם מזכיר לכולם, בסופו של דבר הערים מתחדשות ובכל מקום שאנחנו פותחים שביל, כביש, לא משנה, איזושהי תשתית, אנחנו פורסים בהנחה שבעתיד הכול יתחבר.

<רם סידיס: אז יכול להיות שבעוד שנה או שנתיים אנחנו לא נראה את אותה שכונה שפתחנו בה איזשהו כביש או מדרכה, אבל אני בטוח שבעתיד הדברים האלה יתחברו.

<רם סידיס: העלות היא עלות שולית ביותר, ברגע שאנחנו כבר פותחים את הכביש אז מן הסתם להניח קנים זה סכום שהוא בטל בשישים ואין לי ספק שבעתיד הרחוק אנחנו גם נראה את כל הנושא של ה-big data שהוא ייתן לנו תובנות הרבה יותר משמעותיות ממה שאנחנו אפילו יודעים להעריך אותם כיום.

<רם סידיס: במקביל לזה, אנחנו כמובן עושים הרבה דברים נוספים ששוב, מבחינה כספית זה חוסך לנו הרבה מאוד כסף וכמעט שלא השקענו כסף כי הטכנולוגיה היא זמינה, היא פשוטה.

<רם סידיס: כל מי שמכיר את המוניציפאלית ויודע לדבר מוניציפאלית יכול לגשר מהר מאוד בין העולמות של הטכנולוגיה לבין עולמות השירות.

<רם סידיס: אני תמיד הזמנתי ואני מזמין כל אחד לבוא ולהתרשם - - -

אורי מקלב: תמיד אפשר ללמוד מאחרים שעשו כבר.

<רם סידיס: תמיד.

<רם סידיס: הדלת אצלנו פתוחה, עשינו קילומטראז' ארוך מאוד בשנים האחרונות ואנחנו נשמח - - -

אורי מקלב: אתם לא שמים שלט "כאן לא מודיעין".

<רם סידיס: גם בנושא הזה אנחנו מוכנים להיות, אולי החכמה תצא ממודיעין.

אורי מקלב: כן מודיעין.

אורי מקלב: אבל אני רוצה רגע לחזור למשרד השיכון.

אורי מקלב: טלי, למה את צריכה המלצה?

אורי מקלב: אני באמת שואל.

אורי מקלב: היום, בראיית פני העתיד, העתיד הלא רחוק, העתיד הקרוב שכבר נמצא פה.

אורי מקלב: למה לא לחייב להחליף את התשתיות?

אורי מקלב: למה זו רק המלצה?

<טלי הירש שרמן: אני לא אמרתי שזו המלצה.

<טלי הירש שרמן: המדריך, שהוכן באגף שלי, הוא אמור להיות מוטמע באופן שהוא יחייב במכרזי הפיתוח של המשרד.

<טלי הירש שרמן: זו הכוונה.

אורי מקלב: זה אולי לא חודד, כשזה מדריך זה לא - - -

<טלי הירש שרמן: לא, לא בהמלצה.

אורי מקלב: אנחנו מודים לך.

אורי מקלב: נראה לי שיש לנו ככה עוד שני דוברים, שלושה דוברים, אבל אני רוצה לבקש לקצר.

אורי מקלב: היינו כבר צריכים לסיים ב-12:30.

אורי מקלב: רפאל חזני?

<רפאל חזני: כן.

אורי מקלב: למשטרת ישראל יש משהו להוסיף בעניין הזה?

אורי מקלב: אז מיד אחרי זה אני אבקש.

<רפאל חזני: טוב, אני מבקש לדבר על הנושא של התקינה ל"ערים חכמות", זה נושא שמשום מה לא מוזכר.

<רפאל חזני: קיימת תקינה בין לאומית לנושא של "ערים חכמות".

<רפאל חזני: גם "מכון התקנים" אימצו את התקינה בנושא ואני ראיתי לנכון לדבר, לא ידעתי שלא מגיע נציג ממכון התקנים.

<רפאל חזני: התקינה מדברת על כל ההיבטים של החיים בערים וזה מאוד חשוב שתהיה ראייה מאוזנת שמתכללת את כל ההיבטים של החיים.

<רפאל חזני: אנחנו יכולים למצוא את עצמנו במצב שקידמנו נושא אחד ופגענו בנושא אחר, יצרנו דיגיטציה ופגענו באיכות החיים, יצרנו זיהום אוויר, עוני או כל דבר אחר קהילתי וכך הלאה.

<רפאל חזני: הראייה שמביאה התקינה זו ראייה מקיפה של כל היבטי החיים ונותנת גם כלים למדידה.

<רפאל חזני: אם באים לפרויקטים של מיליארדי שקלים ומראש לא קובעים כלים למדידה איך הצלחנו, איך לא הצלחנו, אנחנו יכולים שוב למצוא את עצמינו במצב שבזבזנו המון כספים של משלמי המיסים ולא יכולנו להגיד שהגענו לתוצאה הרצויה או לא הגענו.

<רפאל חזני: לכן, בעיניי, ההיכרות עם התקינה, עוד לפני שמאמצים אותה, היא מאוד חשובה כדי שנסתכל בצורה - - -

אורי מקלב: יש לכם מדריך?

<רפאל חזני: התקן הישראלי בנושא של "ערים חכמות" הוא על השולחן ואפשר לקחת ולקרוא אותו.

אורי מקלב: מהניסיון שלך, הערים מודעים לזה, מטמיעים את זה?

<רפאל חזני: יש ערים בעולם שכבר עברו הסמכה ל"ערים חכמות" באמצעות התקינה הזאת.

<רפאל חזני: אפשר למצוא את זה - - -

אורי מקלב: יש לכם קשר עם מתכנני ערים?

אורי מקלב: כל מי ששייך לפרויקטים האלה - - -

<רפאל חזני: הוועדה שהתכנסה במכון התקנים - - -

אורי מקלב: אולי בשיתוף פעולה עם המשרד - - -

<אבי כהן: יש גם ערים בישראל שעשו את זה?

<רפאל חזני: ערים בישראל עוד לא אימצו את זה.

<רפאל חזני: בוועדה שאימצה את התקינה היו נציגים מכל משרדי הממשלה, התקינה הזאת היא תוצאה של מנהלת שהייתה בישראל לפני שלוש-ארבע שנים.

אורי מקלב: אבל איך היא מיושמת?

אורי מקלב: איך היא מוטמעת?

<רפאל חזני: התקינה בארץ לא מוכרת משום מה - - -

אורי מקלב: המדריך הזה, אני שמח שהשולחן הזה - -

<רפאל חזני: כן, מאפשר - - -

אורי מקלב: - - אבל זה עדיין לא מתיימר שזה מה שיפתור את הבעיה - -

<רפאל חזני: עכשיו אנחנו יכולים למצוא את - - -

אורי מקלב: - - אני לא יודע איך המשרד לשוויון, אולי לראות משהו - - -

<רפאל חזני: אין צורך שנמציא את הגלגל.

<רפאל חזני: נעשתה המון חשיבה ברמה רב לאומית והדברים שנעשים הם מאוד חיוביים, אבל צריך להביא אותם לצורה שהם גם מאוזנים וגם סדרי העדיפות בנושא של הקצאת תקציבים - - -

אורי מקלב: תהיה תגובה לדבריך, המנכ"ל יתייחס לזה בסוף הדיון.

אורי מקלב: אני מודה לך, רפאל.

אורי מקלב: משטרת ישראל, בבקשה.

<בני אביסידריס: שלום לכולם, שמי בני אביסידריס, אני קצין טכנולוגיה של אגף התנועה.

<בני אביסידריס: אני בתפקיד בטכנולוגיות, שם אני רואה פה כמה דברים בכל עיר.

<בני אביסידריס: יש ערים שבהן הטכנולוגיה היא עם חשיבות עליונה, יש כאלה שלא.

<בני אביסידריס: אני הייתי מציע קודם כל בנושא "עיר חכמה" להקים איזשהו צוות או צוותים טכנולוגיים ארציים שהם יעברו עיר עיר ויאפיינו את הצרכים ויתפרו איזושהי חבילה טכנולוגית שמאפיינת את אותה עיר ואת הצרכים שלה על בסיס של סקר של תושבים, מה מעניין את התושבים, שזה המשאב היקר ביותר לאותה עיר, אנשי עסקים, עיר שנותנת גם למבקרים.

<בני אביסידריס: חבילה טכנולוגית שמעניינת את אנשי אילת לא בהכרח מעניינת את תושבי חיפה, שם יש בעיות של זיהום אוויר, או חבילה טכנולוגית שמעניינת את העיר תל אביב לא בהכרח מעניינת את העיר מודיעין.

<בני אביסידריס: צריך לאפיין את הצוותים האלה והם יעשו עבודה, ויכול להיות שיהיו כמה דברים, אחת, שתיים, שלוש, ארבע, דברים חשובים לכל הערים ואז לתפור אותם לכל הערים.

<בני אביסידריס: לדוגמה מה שהוא אמר על סייבר, אתרי אינטרנט ואפליקציות.

<בני אביסידריס: יש ערים שיעניין אותם דווקא אפליקציה לדור הצעיר, כמו תל אביב.

<בני אביסידריס: למשל, עיריית תל אביב לקחו אכיפה אלקטרונית אוטומטית של בעיות של חניה ועשו מוקד לאכיפה אוטומטית, אפשר להעתיק את זה לערים אחרות שבהן יש בעיות של אכיפה אוטומטית.

אורי מקלב: אבל זה לא קשור.

אורי מקלב: מה שאתה אומר זה דברים נכונים מאוד, אבל דווקא בתחום המשטרה יש ל"ערים החכמות" - - -

<בני אביסידריס: בתחום המשטרה אנחנו מתחילים עכשיו - - -

אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד, יש ממשקים מאוד מאוד חשובים, חלק מהחומר שאני קראתי ושאני נחשפתי בקשר ל"ערים חכמות", שינוי של התנהלות של אזרחים בעקבות מצלמות שרואים, מהירות, איטיות, תנועה - -

<בני אביסידריס: גם על זה אני אדבר.

אורי מקלב: - - אזורים מסוימים, מאפיינים אזורים מסוימים, דיווחים שיודעים לתכלל את זה.

אורי מקלב: אבל ודאי שראו, למשל בתל אביב ראו, כשהיה הפיגוע, הרי אתה לא עוקב כל הזמן אחרי המצלמות, אבל זה נותן לך מיד אינדיקציה והתראה ש'הנה, באזור הזה יש משהו, משהו לא מתנהל שם כרגיל', ואז אתם יודעים גם למקד איפה אתם צריכים את הדברים, עוד לפני הפניות של האזרחים או לדעת לעשות סדר בדברים.

אורי מקלב: אין כמו משטרת ישראל שצריכה להיות משולבת בנושא של "ערים חכמות".

<בני אביסידריס: אז זה מה שאנחנו עושים עכשיו עם כל הערים.

<בני אביסידריס: לקחנו כבר את המצלמות של ראשון לציון, חיברנו אותן למערכות התקשוביות שלנו ואנחנו רואים את המצלמות ואנחנו מברכים כל עיר שרוצה להביא לנו את המצלמות.

<בני אביסידריס: אנחנו מיד עושים שת"פ איתם - - -

אורי מקלב: אתה מדבר על מצלמות פלוס.

אורי מקלב: המצלמה-מצלמה, אבל איך לוקחים ממה שרואים אותה.

אורי מקלב: זאת אומרת אנחנו מדברים על כיצד הטכנולוגיה מתחדשת, ניתוח הנתונים ומה שאנחנו רוצים - - -

<בני אביסידריס: אנחנו מקימים את החדרים שנקראים Back office, שהייעוד של החדרים האלה זה לקחת את המידע בזמן אמת ולראות בכל המערכות שאנחנו מקבלים בדגש על המצלמות, אם זו עין צופיה מבתי העסק או מצלמות עירוניות שאנחנו נקבל, יחד עם כל המערכות שלנו לעשות ניתוחים בזמן אמת ולתת תגובה, אם זו תגובה שקשורה לאגף התנועה או בערים האחרות תגובה שקשורה לנושא הפלילי והסדר הציבורי ולהגיב בזמן אמת.

<בני אביסידריס: אנחנו רוצים לקבל את כל המצלמות מ - - -

אורי מקלב: אני לוקח על עצמי, אנחנו לאחרונה אירחנו פה את משטרת ישראל, את האגף הטכנולוגי שלכם, עשינו ישיבה מיוחדת, עם המפקדים, כולל המפכ"ל שהיה כאן גם כן.

אורי מקלב: בפעם הבאה, בהזדמנות הקרובה שתימצא, חלק מהדיון יהיה גם בנושא של "ערים חכמות", אני חושב שזה מאוד חשוב.

אורי מקלב: צריך לזה גם כן את המשטרה, בכלל תכלול של כל הדברים, של כל המשרדים הממשלתיים אבל גם בדגש שלכם, לפי דעתי זה אחד הדברים שהתועלות של זה הם יוכלו להיות תועלות מאוד מאוד גדולות ב"ערים החכמות" בשילוב של כל המשרדים הממשלתיים, אבל ודאי מה שיש כאן בנושא הביטחון ומשטרת ישראל ובכל ההיבטים בכל האגפים של המשטרה.

<בני אביסידריס: אנחנו בשיתוף פעולה עם כל הערים בנושא הורדת מספר ההרוגים בתאונות דרכים בתוך הערים.

<בני אביסידריס: מה שמאפיין את רוב ההרוגים בשנה האחרונה הוא אי מתן זכות קדימה ופגיעה באזרחים הולכי רגל.

אורי מקלב: אני תמיד מביא את זה.

אורי מקלב: אולי מנהלת הוועדה נמאס לה לשמוע את זה, אבל אני מביא דוגמה, אני הייתי עד לזה כשהייתי עוד בעיריית ירושלים, תאונות דרכים, או סוג של תאונה של אנשים, של רכבים שנכנסו בעמוד הכוונה, כל פעם הייתה תאונה ובכל פעם יכול להיות שהוא אמר 'סונוורתי', אבל אף אחד לא תכלל את המידע הזה.

אורי מקלב: עד ששכן בא ואמר שהוא שם לב שזה קורה בעונה אחת בשנה, או שתי עונות בשנה כשהשמש מגיעה בזווית מסוימת בבוקר, בשעה 7:00 בבוקר, ואז באמת הכביש הוא מתעגל קצת וכשלא רואים, בשנייה הזאת שלא רואים, במקום לנסוע ישר הרכב נכנס לעמוד ההכוונה.

אורי מקלב: זה דבר שבמקרה הזה מישהו הבחין, אבל אם את הנתונים האלה היו יודעים לנתח ב"עיר חכמה", לבד, היו רואים שזה תמיד קורה בשעה הזו, זה קורה בתקופות בין ה-10 במרס ל-25 למרס.

אורי מקלב: הדברים האלה היו מגיעים לשם ובשינוי גאומטרי קטן כבר עשר שנים אין שם אפילו תאונה אחת.

אורי מקלב: פשוט עשו שינוי שגם כשהשמש מסנוורת עדיין לא נכנסים, הכביש מכוון או שינו שם את ההכוונה.

אורי מקלב: זה דבר שאני מביא אותו שלבד, מנתונים ידניים, בתוך תיק, אף אחד לא אוסף אותם אף אחד לא יידע לעשות שימוש בהם.

אורי מקלב: רק נושא טכנולוגי הוא זה שיכול לאגור את המידע הזה ולהשתמש בו הלאה ולדעת איך להציג.

אורי מקלב: אני מודה לך, בני, על הדברים שלך.

אורי מקלב: נשארה לנו כאן הנציגה בת ציון שלומי, בבקשה.

אורי מקלב: כתוב לי בשתי שורות ה"בת" וה"ציון".

אורי מקלב: קוראים את זה במילה אחת או שזה שתי מילים?

בת-ציון שלומי: כמו בתנ"ך, 26 פעמים מופיע בתנ"ך בת-ציון עם מקף קטן באמצע.

בת-ציון שלומי: היה ברור לכל הדורות.

אורי מקלב: יפה.

אורי מקלב: בבקשה.

<בת-ציון שלומי: אז אני באה מעפולה ואני נציגה של רגישי הקרינה וגם של האנשים שדואגים מנזקי הקרינה, המילה האחת הזאת לא הוזכרה כאן עד עכשיו, קרינה.

<בת-ציון שלומי: זה הפיל הגדול שנמצא פה בחדר.

<בת-ציון שלומי: הקרינה האלחוטית הוכרזה על ידי רשויות בריאות שונות כמסרטנת, כולנו יודעים שגם ארגון הבריאות העולמי הכריז עליה ב-2011 כמסרטן אפשרי לבני אדם.

<בת-ציון שלומי: מחקר ה-NTP בוצע על ידי משרד הבריאות בארצות הברית לאחרונה, והתגלו שם בגופם של עכברים גידולים סרטניים בראש ובלב בעקבות חשיפה לרמות נמוכות ולא מחממות של קרינה.

<בת-ציון שלומי: כלומר בניגוד לתאוריה הפיזיקלית שהייתה קודם, שרק כאשר זאת קרינה כל כך חזקה שהיא מחממת את הגוף אז היא פוגעת, לא, חשיפה כרונית לקרינה בלתי מייננת פוגעת בגוף שלנו, בבריאות שלנו.

<בת-ציון שלומי: הילדים שלי לא הולכים לבית הספר, הם בחינוך ביתי.

<בת-ציון שלומי: אני לא יכולה לשלוח אותם לבית ספר שבו הם מנוטרים על ידי wi fi.

<בת-ציון שלומי: אני מוכרחה להגיד לכם שאני זועקת את זעקתם של אלפי אנשים שלא יכולים אפילו להיות פה כי אחרי החשיפה לפלאפונים האלה כאן, הם מרגישים מאוד לא טוב.

<בת-ציון שלומי: לי אין פלאפון, הבאתי לכם גימיק, זה נקרא מד קרינה.

<בת-ציון שלומי: מעולם לא היה לי פלאפון ולא יהיה לי.

<בת-ציון שלומי: זה מד קרינה.

<בת-ציון שלומי: אני יכולה להגיד לכם שלי בבית אין לא מיקרוגל, לא ניידים, לא wi fi, ואנחנו מרגישים עם זה טוב מאוד.

<בת-ציון שלומי: אתה בטח זוכר שמהדיון על המונים החכמים שאנחנו דיברנו על הכפייה הזאת שנכנסים לכל אחד לחצר ומתקינים לו מונה מים חכם, מונה חשמל חכם.

<בת-ציון שלומי: כולנו נפגעים בריאותית.

<בת-ציון שלומי: מי שמרגיש את זה מרגיש את זה עכשיו, לדעתי זו אזעקה שכדאי להקשיב לה.

<בת-ציון שלומי: מי שלא מרגיש את זה עלול להרגיש את זה אחר כך, אבל התחלואה והתשלום הגדול יבוא בהמשך מן הסתם, כלכלית, בריאותית, סבל וצער.

<בת-ציון שלומי: אז אני חושבת שאני אומרת כאן דבר שהוא - - -

אורי מקלב: היינו צריכים לתת לך לדבר בהתחלה, את משאירה אותנו באווירה כזאת - - -

<בת-ציון שלומי: לא, אני מצטערת, אחרי כל שיר ההלל הטכנולוגי אני מוכרחה להגיד שהדיון הבא צריך להיות על ערי מקלט.

<בת-ציון שלומי: "עיר חכמה" זה יפה, אני צריכה עיר מקלט.

אורי מקלב: זה לא מספיק שש ערי מקלט, נצטרך לעשות הרבה יותר.

אורי מקלב: אז עפולה היא בסדר בעניין הזה?

<בת-ציון שלומי: לא, ממש לא.

<בת-ציון שלומי: אין לנו לאן לברוח ויש מדינות שיש בהם כבר אזור שנקרא White Zone, אזור לבן שבו אין קרינה אלחוטית, אין דברים שפולטים קרינה אלחוטית והלוואי שהיה לנו לאן לברוח.

<בת-ציון שלומי: אנחנו במצוקה.

אורי מקלב: בת-ציון, מה עזר שאת לא משתמשת בפלאפון כשכל הסביבה שלך עם פלאפונים?

אורי מקלב: איך אפשר לברוח מזה?

אורי מקלב: אני באמת שואל, אם זה נושא עקרוני ומקדש את הדברים האלה, זה באמת טוב שאת מעלה את זה ואני באמת שמח שאת באת וטרחת להגיע לפה מעפולה כדי להביא את הדברים, אסור לנו לשכוח גם את הדברים האלה.

אורי מקלב: כל המאמצים וצריך לעמוד בכל התקנים בעניין הזה וגם לפתח, אולי בחדשנות אסור לשכוח לפתח היום פרויקטים, איך מפתחים היום דברים שמונעים את הקרינה, עם ריבוי הקרינה, איך מונעים אותם.

<בת-ציון שלומי: סיבים אופטיים.

<בת-ציון שלומי: הם יקרים יותר, אבל חייבים ללכת בדרך החוטית.

<בת-ציון שלומי: בית הספר של הבת שלי, למשל, היא קיבלה שם כאבי ראש וכמעט התעלפה, בסופו של דבר הצלחנו לשכנע את מחלק החינוך בעפולה לשלם 4,600 ₪ לחווט את בית הספר.

<בת-ציון שלומי: נהנים מיתרונות המחשוב - - -

אורי מקלב: אז היא הולכת בסוף לבית הספר?

אורי מקלב: היא כן הולכת?

<בת-ציון שלומי: היא הלכה עד שהיא סיימה את אותו בית ספר, היא הגיעה לכיתה ז', אין לאן ללכת אז היא נשארת בבית.

<בת-ציון שלומי: כן, ככה.

<בת-ציון שלומי: עם שיעורים פרטיים שעולים פי כמה מבית ספר, אבל אין מה לעשות.

אורי מקלב: אבל החינוך הוא טוב?

<בת-ציון שלומי: ברוך ה'.

אורי מקלב: הם כבר עברו בחינות בגרות?

אורי מקלב: על מה הם מקבלים?

<בת-ציון שלומי: הם ילמדו.

<בת-ציון שלומי: עדיין לא, אבל אני מאמינה שזה אפשרי.

<בת-ציון שלומי: זאת לא הבעיה.

<בת-ציון שלומי: הבעיה היא באמת הבעיה הבריאותית.

<בת-ציון שלומי: על הפרטיות ועל הסייבר כבר דיברו - - -

אורי מקלב: יש איתכם עוד אנשים?

אורי מקלב: יש לכם איזה ארגון כזה או שאת בודדה?

<בת-ציון שלומי: כן, כן.

<בת-ציון שלומי: הייתי בודדה עד שמצאתי איכשהו והתקשרתי עם עוד כמה אנשים.

אורי מקלב: יש איזה ארגון שקם?

<בת-ציון שלומי: יש ארגון שנקרא "פורום לסלולריות שפויה".

<בת-ציון שלומי: יש ארגון נוסף שנקרא "ללא קרינה בשבילך".

<בת-ציון שלומי: חשוב מאוד לפתוח את האתרים האלה ולראות.

<בת-ציון שלומי: הרבה אנשים לא יודעים כמה הם ניזוקים וכמה כואב להם.

<בת-ציון שלומי: אני עם המכשיר הקטן הזה לפני כמה ימים אני חושבת שזכיתי לעזור לחברה שלי שהבת שלה הייתה בבית חולים עם כאבי ראש קשים מאוד, שום דבר לא עזר לה, לא התרופות, ה-MRI לא הראה שום דבר.

<בת-ציון שלומי: הגעתי לבית שלה וראיתי איפה הילדה אוהבת לשהות כשהיא חוזרת מבית הספר?

<בת-ציון שלומי: בתוך הממ"ד, שמה יש ראוטר ויש טלפון ביתי אלחוטי.

<בת-ציון שלומי: הביתי האלחוטי, מעטים האנשים היודעים כמה קרינה הוא פולט, גם כשלא משתמשים בו.

<בת-ציון שלומי: גם הכן וגם השפופרת, ופשוט מדדתי וראיתי פרצים אדירים של קרינה, והאבא אמר: "עכשיו הבנתי.

<בת-ציון שלומי: עכשיו אני אוציא אותה מהחדר הזה".

<בת-ציון שלומי: נחכה עוד כמה שבועות ונראה את השיפור, אני מאוד מקווה.

<בת-ציון שלומי: אבל כדאי לדעת.

אורי מקלב: לילדים שלי כבר אין טלפונים בבית, רק סלולרי.

אורי מקלב: הם אפילו לא יודעים מה זה - -

<בת-ציון שלומי: חבל, חבל.

אורי מקלב: - - אין לי מספרים, אבל גב' שלומי, רק יש לנו רק שאלה אחת מסקרנת, איך ידעת על הישיבה פה ואיך הגעת אם אין לך סלולרי ואין לך אינטרנט בבית?

<בת-ציון שלומי: לא, לא, לא.

<בת-ציון שלומי: זהו, שתבינו, אני לא חיה במערה, אני לא איזה יצור כל כך עב"מ כמו שחושבים שאני.

<בת-ציון שלומי: יש לי gmail, יש לי מחשב חוטי עם עכבר חוטי ומקלדת חוטית.

<בת-ציון שלומי: יש לי טלפון עם חוט בבית.

<בת-ציון שלומי: זה מספק את כל הצרכים.

<בת-ציון שלומי: עם משפחה ועבודה וכל מה שצריך לעשות, אני עושה את זה בשמחה ובהצלחה גם ככה ולא יהיה לי נייד ואני מאחלת לכולם בריאות ולחשוב על הדברים האלה טוב טוב.

אורי מקלב: אנחנו באמת מעריכים מאוד שבאת, זה מחזיר אותנו גם לדברים - - - זה יפה מאוד.

אורי מקלב: בכל אופן, צריך איזה מערכת איזונים בכל ההחלטות.

<אבי כהן: אני אתן רק שתי התייחסויות קצרות ואמירה כללית אחת.

<אבי כהן: קודם כול, בקול קורא שהוצאנו בתחום הדיגיטליות היה שם תנאי סף, לךְ אני אומר זה, מנציבות שוויון זכויות, היה שם תנאי סף שאומר שכל מה שאנחנו מייצרים מעכשיו ברשות בעקבות הקול קורא הזה יהיה מונגש.

<אבי כהן: יש כל מיני סוגי הנגשות לבעלי מוגבלויות, אז זה תנאי סף, שכל מה שהרשות מייצרת הוא גם מונגש - - - למשל אפליקציה מונגשת עם כתב יותר גדול וכל הסיפור הזה.

<אבי כהן: זה אחת.

<אבי כהן: אני חייב להגיד שלא הכרנו את הסיפור של תו התקן הישראלי.

<אבי כהן: אנחנו נלמד את זה יותר לעומק, יש פה - - -

אורי מקלב: כבר היה כדאי לקיים את הישיבה הזו.

<אבי כהן: אנחנו נלמד את זה יותר לעומק, נראה מה יש שם ומה אפשר ללמוד מתוך הסיפור הזה.

<אבי כהן: עכשיו אני חייב להגיד משפט עקרוני.

<אבי כהן: הנושא הזה הוא נושא חדש, מה זה חדש?

<אבי כהן: הוא לא חדש בעולם, אבל בישראל הממשלה נכנסה לתוך הסיפור הזה כממשלה וזה יחסית נושא חדש.

<אבי כהן: מה זו "עיר חכמה", ממה היא מורכבת, מה המאפיינים שלה, איך עושים את זה.

<אבי כהן: אנחנו פתוחים לשיג ושיח מסיבי עם כל מי שרוצה להיות שותף לנו בתוך המהלך הזה.

<אבי כהן: יש ועדה ממשלתית, ועדה בין משרדית שהעומדים בראשה זה אני ומנכ"ל משרד הפנים, ששותפים בה כל משרדי הממשלה, אנחנו מזמינים את כל מי שרוצה, יש כאן את יובל, תרים את היד כדי שיראו אותך, הוא מרכז את "ישראל דיגיטלית", יש פה את רינת, נציגת משרד הפנים, ששותפה שלו בתוך המהלך הזה.

<אבי כהן: כל מי שחושב שהוא יכול לתרום לתוך המהלך הזה, להציע רעיונות, אנחנו פתוחים לשמוע הכול ובשמחה רבה.

אורי מקלב: תודה רבה לך, אבי.

אורי מקלב: באמת גם השרה ציינה אותך ושיבחה אותך.

אורי מקלב: אנחנו גם כן בכנסת, כגורם מפקח, יודעים לשבח את הפעילות שלכם.

אורי מקלב: אם לא היה משרד ולא הייתם מקדמים את זה אנחנו היינו רחוקים יותר.

אורי מקלב: אין לי ספק שעצם התובנה הזאת וההחלטה הנבונה והנכונה, לפעמים גם צרכים, לא יודע אם צרכים פוליטיים, לפעמים כשמקימים ממשלה וידעו לנווט באמת, לקחת שרה שאומרת שיש לה יכולות, שבחרה את האנשים המתאימים, עם תקציבים כהתחלה, בכל אופן יש משמעות לתקציבים האלה, זה לא משהו זניח, ובסופו של דבר לוקחים משרד ואת המשרד הזה יודעים לתעל אותו למקומות נכונים, אני חושב שאנחנו נמצאים במקום אחר, מה שלא היה אם לא היה משרד, ובכלל במקום טוב בעניין הזה, אבל ודאי שהדרך ארוכה.

אורי מקלב: אין ספק שאנחנו רק קצת נוגעים בטוב, ביכולות, בתועלות, באמת מה שיש בנושא הזה, ושיעשו את זה בצורה מסודרת.

אורי מקלב: שם המשחק הוא שנעשה את זה בצורה מסודרת, כדי שאחרי זה נעשה תפר על תפר בסוף העיר כזו כן יעשו, לא נלמד עיר מהשנייה.

אורי מקלב: חבל, כל כך הרבה מידע, כל כך הרבה ידע וניסיון.

אורי מקלב: צריך ללמוד, גם חיסכון במשאבים, מישהו שיתכלל את כל הדברים האלה, גם יתכלל פנימה, יידע להוציא את זה החוצה, יידע לדבר בשפה אחת, בשפה מתאימה, אבל כל אחד עושה את זה בצביון אחד, אנחנו נהיה במקום אחר.

אורי מקלב: אין כמו במדינת ישראל שיש לנו את הידע הטכנולוגי, אנחנו מדינה טכנולוגית, אנחנו מעצמה טכנולוגית.

אורי מקלב: באים מכל העולם, מתעניינים ביכולות שלנו, אנחנו מייצאים.

אורי מקלב: אז גם מה שנקרא "עניי עירך קודמים", אם אנחנו לא נעשה את זה אנחנו נמצא את עצמנו רחוק.

אורי מקלב: ויש תחומים, אני אומר לכם בכנות, שכאן אנחנו מתוודעים אליהם, תחומים שהיינו בהם נחשונים, היינו בהם ראשונים, היינו בהם מיוחדים ומצליחים, אנחנו כבר לא נמצאים שם היום.

אורי מקלב: תחום הלוויינות, אנחנו עושים מאמצים להחיות את זה ולהישאר בזה כשצוותים מתפרקים, כשאנחנו היינו באמת, הידע החדיש ביותר הגיע מאיתנו.

אורי מקלב: היינו הנחשונים בדבר הזה, ייצרנו את הדברים, הגענו ליישומים מאוד מאוד מוצלחים ועם תועלת רבה והיום מדינות אחרות השקיעו בזה יותר והם התחרו ואנחנו לא היינו תחרותיים, לא רווחיים, לא כלכליים ובזה אין לנו היום שום יתרון ואנחנו מאבדים אותו במהירות מאוד גדולה.

אורי מקלב: אני אומר את זה כי אנחנו צריכים לדעת להשתמש, לתחזק ולשמור את הטכנולוגיות ואת היכולות שלנו.

אורי מקלב: ה"ערים החכמות" זה חלק מהדברים שאנחנו יכולים באמת להטמיע והתועלות הן רבות מאוד בכל הנושאים, זה גם חיסכון כספי, אבל זה גם ייעול בלתי רגיל, שירות אחר, חשיבה אחרת, הכול משתנה.

אורי מקלב: אנחנו נעקוב אחרי הנושאים האלה יחד איתכם ואנחנו נעשה את זה לתקופות יותר קצרות.

אורי מקלב: זה לא יכול להיות פעם ב-, הן צריכות להיות תכופות יותר כדי באמת לשמוע את הערים באופן המעשי, להביא את הערים, במה התקדמו, מה נעשה, איך הממשקים עובדים.

אורי מקלב: ולא נשכח את גברת בת-ציון מעפולה, שגם זה צריך להיות חלק מההטמעה, שהמשרדים השונים יידעו לדבר, יידעו להשקיע, יידעו לחייב גם, יש דברים שגם צריך לפעמים לחייב, ואנחנו מקווים שאנחנו באמת נצליח ליישם את כל מה שאנחנו רוצים לעשות.

אורי מקלב: שיהיה לכם יום טוב.