ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 283, 2018-02-21 09:40

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם.

אברהם נגוסה: היום אנחנו דנים בעניין הקניית מקצוע סוכן ביטוח לעולים חדשים ושילובם בוק העבודה ביוזמתה של חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

אברהם נגוסה: מהמכתב שנשלח לחברת הכנסת קסניה סבטלובה שמחולק כרגע למשתתפים, יש פה ממה שהבנתי שלושה נושאים מרכזיים.

אברהם נגוסה: הנושא הגדול והמרכזי הוא חוסר מידע לעולים על אפשרות קבלת מימון ממשרד הקליטה לרכוש את המקצוע כסוכני ביטוח, העולים לא מודעים לזה, יש כאן חוסר מידע.

אברהם נגוסה: הדבר השני שאני מבין מהמכתב, שיש עולים חדשים עם תארים בתחום הכלכלה, בתחום חשבונאות ובנקאות, וכשהם מגיעים למבחנים יש להם אפשרות לקבלת פטור מהנושאים האלה, גם זה חוסר מידע.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה לא הביא את המידע לעולים החדשים.

אברהם נגוסה: הדבר השלישי שאני רואה במכתב הזה הוא כי לאחר שהם הוכשרו ויש להם עמידה בקורס, גם שילוב בעבודה באותו תחום.

אברהם נגוסה: גם זה צריך להיות בעידוד ובסיוע של משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אלה שלושת הדברים שאנחנו צריכים להתמקד עליהם בדיון לפי המכתב שנשלח.

אברהם נגוסה: אני נותן את רשות הדיבור ליוזמת הדיון חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הוועדה חבר הכנסת יואל רזבוזוב.

אברהם נגוסה: בבקשה חברת הכנסת.

קסניה סבטלובה: תודה לך כבוד היושב ראש ותודה על קיום הדיון.

קסניה סבטלובה: מדינת ישראל כידוע היא מדינה שקולטת עליה כל הזמן וההצלחה של כולנו, ההצלחה של מדינת ישראל תלויה בכך שנדע לשלב את העולים, נדע לתת להם כלים באם ירצו לעבור הכשרה מקצועית, לעבור קורסים ולקבל מקצוע או להשתכלל עם המקצוע הקיים לקבל קורס נוסף שיאפשר להם להשתלב בשוק העבודה.

קסניה סבטלובה: עבודה זה המפתח לקידומם של העולים ושילובם בחברה הישראלית.

קסניה סבטלובה: הדיון הזה נולד מתוך הבנה שנדרש סיוע רב בשילוב של עולים חדשים ברכישת מקצוע סוכן ביטוח ושילובם בשוק העבודה.

קסניה סבטלובה: בטרם הדיון שמעתי שבמשרדים רבים מחפשים בנרות, מחפשים עולים דוברי שפות כי השוק הרי קיים, יש לנו רבבות ישראליים שהם דוברי שפות בין היתר כמובן גם השפה הרוסית, ורוצים אנשי מקצוע שידעו את שפת האם של אותם אנשים כדי שיוכלו לתת להם שירות וגם כמובן יהיו מוכשרים לעבוד בשוק העבודה הישראלי.

קסניה סבטלובה: מסתבר שלעולים החדשים מגיע מענק ללימודים מטעם משרד העלייה והקליטה, כאשר גם את מקצוע של סוכן הביטוח ניתן ללמוד על חשבון המענק הזה.

קסניה סבטלובה: אבל הדבר הזה כמעט ולא מפורסם בשום מקום, לרבות אתר משרד העלייה והקליטה, לשכות משרד העלייה והקליטה, לשכות התעסוקה וגם כשזה מפורסם, זה מפורסם אך ורק בשפה העברית.

קסניה סבטלובה: יש לי כאן מודעה שפורסמה בכמה מקומות, פורסמה באותיות קטנות, בפונט קטן בשפה העברית ותגידו לי לאיזה עולה חדש בשנה ראשונה או שניה או אפילו שלישית בחייו בארץ יש אפשרות להתחבר למודעה הזאת ולתוכן שיש שם ולהבין את זה משם.

קסניה סבטלובה: אם הדבר לא מפורסם בשום מקום, בטח לא בשפה הרוסית, והעולים לא מודעים לאפשרות הזאת, הם לא יגיעו לקורס הזה.

קסניה סבטלובה: אז אלפי בני אדם שעלו ארצה בעודם בעלי הכשרה אקדמית מתאימה כדי להתחיל קורס הכשרה אינם מודעים כלל וכלל לקיום הקורס הזה.

קסניה סבטלובה: כיום כדי לקבל רישיון סוכן ביטוח מטעם רשות שוק ההון במשרד האוצר יש לעמוד בכל התנאים הבאים: בחינה ביסודות הביטוח שנערכת מטעם הממונה על שוק ההון ביטוח וחסכון, בחינה בכלכלה, חשבונאות, בחינה בסטטיסטיקה ומימון, ותקופת התמחות של שישה חודשים.

קסניה סבטלובה: במהלך תקופת ההתמחות המתמחה לא יחזיק ברישיון ולא יעסוק בייעוץ פנסיוני, שיווק פנסיוני או תיווך לעניין ביטוח.

קסניה סבטלובה: ובחינת גמר שהוא צריך לעבור.

קסניה סבטלובה: כדי לעמוד בתנאים האלה כמובן שחייבים לעבור הכשרה, גם לרכוש ידע בשפה העברית, וגם לדעת כיצד עובד השוק הישראלי.

קסניה סבטלובה: גם הלקוחות של חברות ששם יעסיקו את אותם עולים צריכים לדעת שהמומחים האלה הם מומחים גם בשוק הישראלי, שהם מוכשרים על מנת לעבוד בשוק הישראלי.

קסניה סבטלובה: לפי הנתונים, 7 מתוך 10 עולים ממדינות חבר העמים מחזיקים בתואר שיכול להתאים כיסוד לרכישת אותו מקצוע.

קסניה סבטלובה: יש גם תקציב שקיים במשרד העלייה והקליטה שמיועד להכשרה מקצועית של העולים, ושנה אחרי שנה התקציב הזה איננו מנוצל או איננו מנוצל במלואו.

קסניה סבטלובה: הפתרון הוא כמובן הנגשה לשונית במשרד העלייה והקליטה, בלשכות שירות התעסוקה, שיתופי פעולה עם נשיא לשכת סוכני הביטוח שתומך במהלך הזה מאוד, אז למה לא לנצל את העובדה הזאת.

קסניה סבטלובה: קמפיין פרסום לדוברי השפה הרוסית בכלי תקשורת שזמינים לכך – וברוך השם יש הרבה – פניה כמובן למקומות ששם יש מצוקה קשה בתחום מציאת העבודה בפריפריה, ובמקומות ששם יש באמת אחוזים גבוהים ואנחנו יודעים הרי על המקומות האלה, זה לא סוד.

קסניה סבטלובה: יודעים איפה יש יותר צורך ואיפה אפשר למצוא אנשים שמוכשרים ושהם מגיעים ארצה כדי לחיות, כדי לתרום, כדי לעבוד, כדי להיות משולבים פה.

קסניה סבטלובה: אנחנו רק צריכים לתת להם את הכלים.

קסניה סבטלובה: יש להם כבר את הבסיס, והוא בסיס מעולה.

קסניה סבטלובה: בואו נעזור להם ונתגבר על המצוקה הזאת, הבעיה הזאת שנראית לי פתירה, ואולי אפילו בישיבה אחת נוכל להגיע לפתרון כי הוא כאמור נמצא על השולחן.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נמצאים פה נציגי משרדי הממשלה, משרד האוצר, משרד הקליטה, לשכת סוכני הביטוח ומשרדים אחרים.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנציגי העולים ואז נפנה למשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: אסתר מארגון קעליטה בבקשה.

אסתר בלום: אני באמת באתי לשמוע כי התחום הוא כל כך אפל ובאמת שהמידע הזה לא מגיע אלינו.

אסתר בלום: כאחראית על הכרת התארים אני פוגשת הרבה עולים שגם עסקו בתחום וגם בעלי תארים, כאמור אנחנו מתעסקים בעולים החדשים מצרפת.

אסתר בלום: הם פשוט עוזבים את המקצוע כשהם מגיעים לארץ.

אסתר בלום: הם רואים חומה ופשוט עוזבים את המקצוע ואומרים "זה לא בשבילי, אני אעסוק במשהו אחר, אני אעשה קורס מזורז בתחום אחר" ופשוט אנחנו מפסידים.

אברהם נגוסה: מה זאת אומרת חומה?

אברהם נגוסה: אנחנו פה מדברים מצד אחד על חוסר מידע, ומצד שני את אומרת לי שהם יודעים אבל יש בירוקרטיה.

אברהם נגוסה: תבהירי, אני לא הבנתי.

אברהם נגוסה: האם יש מודעות לעולים לאפשרויות האלה, האפשרות של קבלת סיוע כדי להשתתף בקורס?

אסתר בלום: לא, לא שמעתי אף פעם.

אברהם נגוסה: אוקיי, אז יש חוסר מידע.

אברהם נגוסה: מה שאת אומרת, גם אלה שידעו במקרה, כשהם באים, הם גם נפגשים עם חומה?

אסתר בלום: לא.

אסתר בלום: אני אמרתי שבעצם לא יודעים על ההטבות האלה, אכן.

אסתר בלום: אבל מה שיודעים עליו זה התהליך שתואר כאן לפני כן, ופשוט זה מהווה חומה לאנשים שהם בעלי מקצוע, להשתלב בשוק העבודה.

אסתר בלום: הם לא יודעים שיש הטבות, הם לא יודעים שיש הקלות והם אומרים "אם זה התהליך שאני צריך לעבור אני אעסוק במשהו אחר בארץ למרות שיש לי כך וכך שנות ניסיון".

אסתר בלום: אתמול באמת דיברתי עם עולה חדש בתחום הזה.

אסתר בלום: הוא היה בתחום, עבד שנים בתחום הזה בצרפת והוא עושה עכשיו קורס יועצי השקעות, זה משהו יחסית מזורז ועוד קורסים, כי הוא בחור מוכשר עם תואר שני.

אסתר בלום: הוא אומר "אני יודע מה צריך לעשות, לא יודע שיש הקלות ואני לא אכנס לתחום הזה".

אברהם נגוסה: מישהו מהארגונים רוצה להוסיף?

ראובן אדם: אני מנהל השמה בקעליטה לעולים מצרפת.

ראובן אדם: המטרה שלי זה באמת להכניס אותם ישירות לחברות אם זה בנקים או חברות ביטוח.

ראובן אדם: מה שהיה עד היום, ואני משלים את דבריה של אסתר, עולים מגיעים ומה שהם חושבים, זה שהם צריכים לעבור עוד תואר ראשון, בנוסף לתואר הראשון הקודם שיש להם, ובגיל מסוים, 35-40 זה לא בא בחשבון לחזור לספסל הלימודים, אז הם פשוט מתייאשים, כמו שהיא אומרת, והולכים ללמוד תחום אחר.

ראובן אדם: אם באמת יש את הידיעה הזאת וזה ניתן לביצוע, זאת אומרת שאדם יגיע ויהיו לו הקלות בקורסים, הוא יעשה קורסים מזורזים, למשל ליועץ פנסיוני צריך שנתיים לימודים.

ראובן אדם: מי שיש לו תואר ראשון פשוט עובר כמה קורסים ויש לו פטור.

ראובן אדם: בנוסף, אם יש אפשרות של מימון, כמובן שאנחנו נרים את הכפפה ובשמחה רבה נוכל אפילו לשתף פעולה עם מכללות בתחום, להכניס עולים שהם בעלי תואר ראשון ועם עברית ברמה טובה ללימודים, כדי שייכנסו כמה שיותר מהר לתחום הביטוח.

אברהם נגוסה: תודה.

אסיה ציירסקי: אני מהסוכנות היהודית, במחוז צפון, פריפריה של חיפה והצפון.

אסיה ציירסקי: אני בהחלט מזדהה עם כל מה שנאמר.

אסיה ציירסקי: גם בקרב עולים דוברי רוסית, דוברי ספרדית, דוברי צרפתית, כלל העולים.

אסיה ציירסקי: בהחלט אנשים תיאורטית מודעים שיש לימודים בארץ בתחום, לא מודעים לשום הקלות, שום הטבות, שום עזרה כלכלית ועזרה במידע.

אסיה ציירסקי: בנוסף לכך, פה ושם ישנם אתרים אפילו בשפות, ההתחלה בשפות, עם מידע.

אברהם נגוסה: אתם בסוכנות ידעתם על זה?

אסיה ציירסקי: אני יודעת כי אני הכי בפנים ואני מספרת כמה שאני יכולה, אבל כמה אני יכולה?

אברהם נגוסה: למה אתם לא יוצאים בהכרזה ואומרים לעולים?

אסיה ציירסקי: אני אישית נכנסת - - -

אברהם נגוסה: לא באופן אישי - - -

אסיה ציירסקי: אני מפנה את כולם לאתר של משרד הקליטה כי שם המידע קיים, אבל צריך לדבר כל הזמן.

אסיה ציירסקי: דבר אחרון, בהרבה אתרים פה ושם יש איזכור אפילו בשפות, רוסית, אמהרית, ספרדית, אנגלית על התהליך, אתה נכנס לאתר, יש לינק לאתר המיוחד וזהו, אז עברית.

אסיה ציירסקי: זאת אומרת ההתחלה של המידע בשפות, והמשך המידע הוא בעברית.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

יבגני אורין: באתי מטעם העמותה "מגן למשפחה" אני מייסד ובעלים של מכללה אחת מגדולות בארץ, רשת מכללות - - -

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הוועדה חברת הכנסת טלי פלוסקוב.

יבגני אורין: רשת מכללות שמכשירה לכל המבחנים של סוכן ביטוח משנת 2006, מאז שנדרש הרישיון.

יבגני אורין: אני גם בעלים של סוכנות ביטוח ושל חברת השמה שעובדת עם חברות וסוכנויות ביטוח להשמת סוכנים צעירים, כל שרשרת הייצור מההכשרה הבסיסית עד מתן סטאג' ומציאת עבודה.

יבגני אורין: מה שאני רואה, אני רואה בעיקר שוק של עולים מרוסיה, אני רואה את כל קצוות הצורך, מצד אחד באמת אוכלוסייה של עולים מרוסיה שמאוד צריכה סוכנים דוברי השפה.

יבגני אורין: יש לא מעט בעיות בגלל שאין אינטראקציה יעילה וטובה בין סוכן לא דובר שפה לאוכלוסיית העולים.

טלי פלוסקוב: אני יכולה להגיד לך שגם האוכלוסייה הישראלית בהרבה מאוד מקרים לא מבינה.

יבגני אורין: ללא ספק, אבל פה כבר אני לא יכול לעשות כלום.

קסניה סבטלובה: ואי לכך חייבת להיות הנגשה לשונית כי זה נושא מורכב שמחייב הבנה מאוד עמוקה.

קסניה סבטלובה: אז אנחנו בוודאי מאשרים את דבריך.

יבגני אורין: ומצד שני אני כן רואה לא מעט אנשים עם פוטנציאל מאוד גבוה, לא מעט יוצאי חבר העמים באו לפה עם תארים אקדמיים, תואר ראשון ושני בתחומים שמאפשרים להם לעשות מסלול מקוצר של הלימודים כי המסלול המלא לוקח במקרה הטוב כשנה וחצי, מסלול מקוצר, אם באמת משקיעים בעבודה, אפשר לעשות תוך חצי שנה עד שנה.

טלי פלוסקוב: יש תנאי סף?

יבגני אורין: יש תנאי סף בסיסיים מבחינת זה שאין עבר פלילי ודברים כאלה.

יבגני אורין: אבל לבעלי התארים הרלבנטיים כמו כלכלה, בנקאות, חשבונאות, יש רשימה בתקנון של משרד האוצר, אפשר לעשות מסלול מקוצר שבעצם אנשים מקבלים פטור משלושה או ארבעה מקצועות מתוך שישה מקצועות שצריך ללמוד.

קריאה: יש - - - המצב הכלכלי.

יבגני אורין: נכון.

יבגני אורין: האמת כמה שנים שאני בתחום, אני בעצמי לא ידעתי שיש אפשרות למימון מטעם משרד הקליטה ללימודים האלה.

יבגני אורין: אנחנו למשל עובדים עם רישיון של קליטת חיילים משוחררים, אנחנו זכאים למענק, אישור משרד התמ"ת, כל הדברים האלה ידעתי ולא ידעתי שכן יש תמיכה של משרד הקליטה, נכון?

אברהם נגוסה: כן.

יבגני אורין: יש לנו ניסיון רב בעבודה מגזרית.

יבגני אורין: יש לנו קמפוס חרדי, יש לנו קמפוס ערבי, אנחנו כן יודעים להתאים את המערכות שלנו לצרכים של המגזרים.

יבגני אורין: אני מן הסתם מכיר את המגזר של העולים מרוסיה, אני בעצמי לפני כמעט 30 שנה עליתי משם.

יבגני אורין: לעולים באמת יש קושי כלכלי רב להיכנס ואני מאוד שמח לשמוע.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: נפנה עכשיו למשרדי הממשלה.

קרן פישזון: שני משפטים.

קרן פישזון: אנחנו באמת באנו ללמוד את הנושא.

קרן פישזון: אני פרסמתי שראיתי את ההזמנה לדיון שאמור היה להתקיים היום, פרסמתי את זה בקבוצות של דוברי רוסית, 100 אנשים פנו אלי ושאלו ו"אפשר גם לקבל עבודה?

קרן פישזון: " אמרתי שהעניין הוא איך מקבלים את הרישיון.

קרן פישזון: אז עכשיו מתברר שעוד פעם משרד הקליטה נכשל ואנחנו פה דיון אחרי דיון אחרי דיון רואים שהוא לא מבצע את העבודה.

קרן פישזון: גם מה שאתה פה מחליט שהם צריכים לעשות, כמו דור רביעי, המון, אני לא אפרט, אתה היית פה ואתה יודע מה נתת להם, והם לא מקיימים.

קרן פישזון: אז גם את הנושא הזה אנחנו נסדר ונעלה באתר שלנו.

אברהם נגוסה: דווקא אני רואה שינויים, אבל בנושא הזה אנחנו דנים פעם ראשונה.

קרן פישזון: אני מאוד מודה לך באמת שאתה מעלה את זה.

אברהם נגוסה: תודה, נשמע מלשכת סוכני הביטוח, תאמרו לנו במה אתם יכולים לעזור.

אברהם נגוסה: אני יודע שהבעיה היא חוסר מודעות, אבל מעבר לכך, האם יש מכשולים נוספים?

קריאה: זה משרד העלייה והקליטה.

קריאה: שם זה תקוע.

אברהם נגוסה: אני אשאל אותם.

אברהם נגוסה: לפני שאגיע למשרד העלייה והקליטה אני רוצה לשמוע אותך כנציג לשכת סוכני הביטוח.

רונן דניאלי: בוקר טוב לכולם.

רונן דניאלי: אני בשני כובעים, גם כמנכ"ל המכללה לפיננסים וגם חבר לשכת סוכני הביטוח שממספר טעמים בריאותיים הם לא הצליחו להגיע לפה, אבל אני הגעתי.

רונן דניאלי: חשוב לי לציין שהלשכה, בניגוד למכללות אחרות, יש ארבעה, חמישה או שישה שחקנים בשוק שמכשירים את סוכן הביטוח.

רונן דניאלי: הלשכה שונה מכולם באספקט האיכותי ולא הכמותי.

רונן דניאלי: חשוב לנו והלשכה מקדמת את איכות סוכני הביטוח.

רונן דניאלי: יש פה מצב של win-win מכל הכיוונים.

רונן דניאלי: רשומים בלשכה כ-10,000 סוכני ביטוח.

רונן דניאלי: סוכנויות הביטוח הגדולות משוועות לסוכני ביטוח איכותיים, קל וחומר אקדמאיים, ב.

רונן דניאלי: דוברי השפה הרוסית או כל שפה אחרת כמו שיש לנו גם, אנחנו מקדמים את נושא המגזר הערבי וכולי.

רונן דניאלי: במצב הזה אנחנו מקדימים ואומרים, ועכשיו אני מדבר כמנכ"ל המכללה, בניגוד למכללות אחרות הרי טוב למכללות להעלים את העובדה שהאקדמאים זוכים לפטור.

רונן דניאלי: אצלנו השאלה הראשונה אחרי "בוקר טוב" היא "האם אתה אקדמאי" מכמה טעמים.

רונן דניאלי: א.

רונן דניאלי: בצע כסף הוא לא מנת חלקנו.

רונן דניאלי: אנחנו רוצים פחות הכנסות לטובת פחות קורסים לטובת הרבה יותר סוכנים.

טלי פלוסקוב: גם תואר שמביאים מחו"ל נחשב אצלכם כאקדמאים?

רונן דניאלי: בוודאי.

רונן דניאלי: זה מה שאני רוצה להדגיש.

רונן דניאלי: הסוכנים לא יודעים את זה וסוכנויות הביטוח מחכות ולא מקבלות והסוכנים עושים את כל המסלול, ממילא אחוזי המעבר הולכים ופוחתים מטעמים של רגולציה והשוק, כמו שקורה בשוק עורכי הדין ורואי החשבון, ומה שיוצא זה פחות כמות ופחות איכות.

רונן דניאלי: אנחנו בשאיפה לקדם את הסוכנים.

רונן דניאלי: ה-win האחרון, פונות אלינו חברות הביטוח וסוכני הביטוח ורוצים דם צעיר וחדש שהוא איכותי, כי הוא אקדמאי.

אברהם נגוסה: השאלה מה אתם עשיתם בעניין הזה.

אברהם נגוסה: האם פניתם למשרד הקליטה ושאלתם מדוע עולים חדשים לא מגיעים אליכם, כיוון שאתם רוצים "דם חדש".

אברהם נגוסה: כפי שאתה אומר עכשיו.

אברהם נגוסה: האם שאלתם "למה לא מגיעים אלינו, יש לנו מקום, אנחנו רוצים להכשיר אותם" האם יזמתם פניה למשרד הקליטה?

רונן דניאלי: אני אעביר את רשות הדיבור לאניה שבדיוק לצורך הזה היא יצרה את הקשר, אניה וליאור הנשיא, עם כבוד חברת הכנסת קסניה סבטלובה, והיא התחילה את כל הנושא הזה.

רונן דניאלי: אני מעביר את זכות הדיבור אליה, שגם הקליטה רוצה, גם העולים רוצים, גם הלשכה רוצה איכות גם חברות הביטוח והסוכנים רוצים.

רונן דניאלי: כולם רוצים ובסוף זה נעצר.

קריאה: איפה זה נעצר?

טלי פלוסקוב: הנה, עכשיו נשמע.

רונן דניאלי: ושורה אחרונה, מהכובע הראשון שלי, המכללה תכשיר אותם, יעלה להם הרבה פחות וגם על חשבון סל הקליטה, win-win חמש פעמים בעצם.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: נשמע את אניה ואז נפנה למשרד הקליטה ומשרד האוצר.

יואל רזבוזוב: יש לי שאלה כללית.

יואל רזבוזוב: מה הסטטיסטיקה של סוכני ביטוח, כמה עזבו את המקצוע בגלל העולם הגלובלי, בגלל הביטוח הישיר.

יואל רזבוזוב: זה מה שמעניין.

אניה לוין: אין איזה שהוא - - -אין תופעה.

יואל רזבוזוב: אין שום דבר בשנים האחרונות, אין שום שינוי?

יואל רזבוזוב: אנחנו כמדינה נגיד משקיעים כסף, והבנתי שהכסף לא מנוצל בכלל, אנשים לא משתמשים ולא עושים את ההכשרה.

אניה לוין: נכון.

יואל רזבוזוב: השאלה אם אנחנו דוחפים את העולים החדשים למקצוע הזה, האם עוד חמש שנים או עשר שנים פתאום הוא נעלם.

יואל רזבוזוב: זו שאלה שאני חושב שהיא מהותית ואנחנו צריכים לקבל החלטה.

אניה לוין: אני מבינה אותך.

אניה לוין: ראשית, אני רוצה להגיד שהגיל הממוצע של סוכני הביטוח הוא מאוד מבוגר.

אניה לוין: 60.

אניה לוין: בממוצע.

אניה לוין: אם אתם מגיעים ל - - -

אברהם נגוסה: כנראה שהם יוצאים לפנסיה הולכים לביטוח.

אניה לוין: משהו כזה.

אניה לוין: אתם מוזמנים לכנסים שלנו כדי לראות, זה פשוט עצוב.

אניה לוין: כמעט ואין צעירים בכלל.

אניה לוין: בלשכת סוכני הביטוח עד גיל 42 הסוכן שייך לוועדת סוכנים צעירים.

אניה לוין: תמיד כשאני מגיעה ללשכה אני מרגישה הרבה יותר צעירה.

אניה לוין: הסוכנים שעוזבים הם גם משאירים את תיקי הלקוחות שלא מטופלים ויש לנו מיזם מסוים שאנחנו מחברים סוכנים ותיקים עם סוכנים צעירים, אבל בגדול - - -

יואל רזבוזוב: המספרים, מה שאת טוענת שהמספרים לא משתנים בענף הביטוח, שזה אותה כמות?

אניה לוין: אני אגיד לך יותר מזה, אני יודעת שיש סטטיסטיקה שלעומת מדינות אחרות יש לנו גם חוסר מבחינת כיסויים ביטוחיים וגם חוסר - - -

יואל רזבוזוב: כן אבל עוד פעם, מבחינה מספרית השאלה אם יש ירידה דרסטית בחמש השנים האחרונות, נאמר 30% פחות?

אניה לוין: לא, ממש לא.

רונן דניאלי: לא.

רונן דניאלי: להיפך, הביקוש הולך וגדל.

קסניה סבטלובה: גם שומעים כל הזמן מחברות שהן מחפשות עובדים.

טלי פלוסקוב: אנשים פחות סומכים על לחיצת הכפתור.

טלי פלוסקוב: מחפשים את הבנאדם.

קסניה סבטלובה: זה עוד ייקח זמן עד ש- - -

אניה לוין: תפקיד סוכן הביטוח כן עובר עכשיו שינויים אבל זה לא אומר שהוא הולך להיעלם, להיפך.

אניה לוין: ממה שאני רואה - - -

יואל רזבוזוב: יש כאלה שמעדיפים, למשל אני מעדיף לעבוד דרך סוכן ולא ישיר.

אברהם נגוסה: בואו ניתן לה להסביר מה אתם עושים, תסבירי לנו.

אברהם נגוסה: שאלתי מה אתם עושים.

אניה לוין: איפה זה נעצר?

אניה לוין: האמת זה עוד לא נעצר, פשוט רונן לא יודע ועוד לא מעודכן.

אברהם נגוסה: האם פניתם למשרד הקליטה או לגורמים אחרים כדי ש - - -

אניה לוין: באמצעות הוועדה שלכם.

אניה לוין: זו הפניה הראשונה שלנו שאנחנו פה דנים בפעם הראשונה.

אברהם נגוסה: היום?

אניה לוין: כן.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: עד עכשיו לא עשיתם כלום?

אניה לוין: אני אגיד לך, עליתי על הרעיון לפני כמה חודשים.

אניה לוין: אני בעלת סוכנות ואני עובדת בעיקר במגזר הרוסי.

אניה לוין: שמתי לב שלרוב העובדים שלי שהם עולים חדשים יש תואר ראשון בכלכלה, בחשבונאות, בבנקאות, שנותן להם פטורים במשרד האוצר.

אניה לוין: בעצם מדובר על פטור משישה מבחנים, שזה הרבה.

אניה לוין: חוץ מזה גם כן עזרתי להם, הם עולים חדשים לא כל כך יודעים עברית חוקים וכדומה, עזרתי להם בתור בנאדם, לא בתור מעסיק, עזרתי להם ל מלא את כל המסמכים למשרד העלייה והקליטה ואז התברר ששלושת המבחנים האחרונים עולים נכון להיום 7,920 שקל שמתוכם 7,000 שקל משרד העלייה והקליטה מחזיר, שזה יוצא כמעט בחינם.

אניה לוין: חוץ מההרשמה למבחנים, ו-920 שקל, והם מסיימים לימודים די מהר במסלול מקוצר.

אניה לוין: חוץ מזה, יש דרישה לסוכנים דוברי רוסית.

אניה לוין: יש מעט מאוד סוכנים דוברי רוסית ואני תמיד אומרת שהלקוח, המבוטח הרוסי, יש לו בדרך כלל רמת אינטליגנציה מאוד גבוהה.

אניה לוין: זה שהרוסים בארץ, וסליחה שאני אומרת את זה, עובדים בתור מאבטחים ומנקות, אני לא יודעת אם כולם מודעים, אבל יש לנו הרבה מאוד מאבטחים לא עם תואר אחד, לפעמים עם שלושה תארים וזה מאוד עצוב שאנחנו לא יודעים לנצל את האנשים.

אניה לוין: לקוח רוסי בדרך כלל, לפעמים מגיעים אנשים מבוגרים שהם לא יכולים לקלוט את השפה ברמת האינטליגנציה שלהם.

אניה לוין: בדרך כלל הם אנשים מאוד אינטליגנטים והעברית שלהם לא תואמת לאותה רמת אינטליגנציה והם זקוקים לסוכנים דוברי רוסית שיסבירו להם.

אניה לוין: אתם מבינים, ביטוח זה מקצוע מאוד מסובך עם הרבה מאוד סוגיות משפטיות.

אניה לוין: כל סוכן שאני מכירה, וגם בלשכת סוכני הביטוח אנחנו כל הזמן מעבירים השתלמויות, זה נושא מאוד רציני.

אניה לוין: אז אני אומרת שמבוטח שמגיע לארץ, פוגש סוכן דובר עברית בלבד, הוא לא מקבל את השירות ברמה הנכונה.

קסניה סבטלובה: אולי תוכלי לפרט, העובדים שעובדים אצלך אמרת שעובדים אצלך עובדים חדשים, האם הם עברו את ההכשרות האלה, כיצד הם שמעו עליהן, מה בעצם בפרקטיקה.

טלי פלוסקוב: מה הביא אותם למקצוע הזה.

קסניה סבטלובה: איך הם בכלל שמעו.

קסניה סבטלובה: אם המשרד לא מפרסם ואין על זה שום מידע, או שהם לא ניצלו את המענק, איך זה היה?

אניה לוין: אני אגיד לך, אני מאוד אוהבת את המקצוע שלי והצלחתי איכשהו להעביר את המסר.

אניה לוין: אני גם באופן אישי מעבירה את כל ההכשרות.

אניה לוין: אז אנשים התאהבו ובאיזה שהוא שלב הם אמרו "אנחנו רוצים ללמוד גם להיות סוכני ביטוח" ואז כדי לעזור להם להירשם למבחנים של משרד האוצר, נכנסתי למשרד האוצר ובמקרה ראיתי.

קסניה סבטלובה: זה לא צריך להיות במקרה.

טלי פלוסקוב: זה במקרה.

טלי פלוסקוב: אף אחד לא מנגיש את זה.

אניה לוין: מה שחשוב לי שכל עולה חדש שמגיע לארץ ומקבל את החוברת בנתב"ג עם כל הזכויות, שהוא יגיע אלינו ללשכה כי אנחנו גם יודעים אחר כך ללוות אותו.

אניה לוין: אנחנו יכולים לעזור לו בהתמחות, אנחנו כמעט יכולים להתחייב שיהיה לו מקום עבודה.

אניה לוין: אין לנו שום בעיה לעשות איזה שהוא הסדר שיהיה להם מבחר של מקומות עבודה, כי יש הרבה סוכנויות שעובדים עם המגזר הרוסי ויכולים להתחייב למקום עבודה, שלפי דעתי זה - - -

יבגני אורין: אדוני היושב ראש, לשאלתך לגבי זה אם הסוכן נעלם.

יבגני אורין: בואו נבדיל את אלה שעושים את הביטוח למזדה שיש לי בחוץ שזה באמת יכול להיות שביטוחים ישירים מחליפים.

יבגני אורין: פנסיה וביטוחי חיים משוועים ברמה בלתי נתפסת, הסוכנויות הוותיקות, הסוכנים הוותיקים מצלצלים אלי בתחילת הקורס כבר לבקש את הבוגרים.

יבגני אורין: היום רק התחיל, הם רוצים אותם בעוד שנתיים כבר "רק תרשום לי אותו".

יבגני אורין: עד כדי כך הביקוש.

טלי פלוסקוב: אגב, מה השכר שלהם?

יבגני אורין: זה מתחיל במשכורות לא גבוהות בתקופת ההכשרה.

טלי פלוסקוב: לא גבוהות זה שכר מינימום?

טלי פלוסקוב: אתם נותנים בסיס או איך זה הולך?

יבגני אורין: בדרך כלל בהכשרה הם מקבלים יותר מהבסיס ומהר מאוד - - -

יואל רזבוזוב: אבל רמת השפה, כדי שהם יתחילו לעבוד כסוכנים צריכה להיות יחסית גבוהה.

טלי פלוסקוב: קודם כל להבין מה רמת השכר.

טלי פלוסקוב: זה חשוב להבין.

טלי פלוסקוב: רמת השכר זה דבר מאוד חשוב.

אניה לוין: לפי דעתי, אני יותר מכירה את השוק, לפי דעתי זה מעל השכר הממוצע לגמרי.

טלי פלוסקוב: השכר הממוצע במשק זה כמעט 10,000.

אניה לוין: כן, סוכנים מרוויחים - - -

יבגני אורין: זה צפונה מאוד.

קריאה: אני יכול לענות לגבי המספרים?

אברהם נגוסה: לא חשוב, עכשיו אנחנו מתמקדים בחוסר המודעות.

יואל רזבוזוב: השאלה, עוד פעם, בשביל לעבור את המבחנים צריכים רמת שפה.

יואל רזבוזוב: השאלה איזו רמת שפה, האם יש הקלות במבחנים.

יואל רזבוזוב: הרי לעבור מבחנים כמו שחברת הכנסת קסניה סבטלובה אמרה, במקרו, בביטוח, לא יודע בדיוק איזה נושאים, תורת ההשקעות, צריך רמת שפה.

יואל רזבוזוב: אם היום עולה חדש שעלה והוא שנה בארץ יש סיכוי שהוא יעבור מבחן כזה או לא.

אניה לוין: אני אגיד לך, קודם כל אפילו אם אנחנו מסתכלים על המסלול המקוצר שזה שלושה מבחנים מתוך שישה, מדובר על שנה וחצי כי כל מבחן זה פעם בחצי שנה.

יואל רזבוזוב: ממה הוא מתפרנס בזמן הזה?

אניה לוין: מרביתם עוברים את כל המבחנים בפעם הראשונה.

יואל רזבוזוב: ממה הוא מתפרנס בזמן הזה?

אניה לוין: הוא עולה חדש, בדרך כלל יש לו סל.

יואל רזבוזוב: סל קליטה זה לתקופה מסוימת.

יואל רזבוזוב: אחרי זה הוא יכול לעבוד תוך כדי?

אניה לוין: אני אגיד לכם, הלימודים הם פעם בשבוע.

אניה לוין: אין לו שום בעיה לעבוד - - -

אברהם נגוסה: בואו נקבל תשובה ממשרד הקליטה בנושא הזה.

קסניה סבטלובה: אני זוכרת מתקופת האוניברסיטה שכשלמדנו היו רבבות עולים חדשים בחשבונאות, בכל מדע שהוא, שנה- שנתיים בארץ הם עברו מבחנים והכל היה מסודר.

קסניה סבטלובה: - - - במיוחד כשיש הזדמנות של עבודה.

ראובן אדם: אדוני היושב ראש, אם אפשר להוסיף נקודה קטנה.

ראובן אדם: להשלמה.

ראובן אדם: העניין זה לא רק הנוחות של השפה, זה גם עניין של אמון.

ראובן אדם: סוכן הביטוח במיוחד לא למזדה אלא לביטוח חיים, לפנסיה, צריך שיהיה אמון ביניהם.

ראובן אדם: אם עולה חדש לא דובר את השפה ויש מישהו ישראלי שמדבר איתו במהירות שהוא לא מבין את מה שהוא אומר, אז אין אמון ומאוד קשה לעשות לו ביטוח.

ראובן אדם: דבר שני, מבחינת שכר אפשר להגיד שהיום סוכן ביטוח מתחיל מרוויח אמנם שכר שהוא 6,500, 7,000 שקלים אבל יש לו בונוסים שהוא יכול להגיע ולעבור את ה-10,000 שקל בחודש.

ראובן אדם: עוד נקודה, מבחינת שפה, לגבי מה שחבר הכנסת שאל.

ראובן אדם: נכון, מי שנמצא שנה בארץ לא יכול לעבור את המבחנים בשום אופן.

ראובן אדם: מה שהוא יעשה, הוא בינתיים גם במסגרת הלימודים יוכל לעבוד בעבודה מזדמנת, זאת אומרת הוא יכול לעבוד בתור מוכר, מלצר, מה שישפר לו את השפה במסגרת הזמן הזה ואז הוא יוכל לגשת למבחנים ולהצליח אותם.

ראובן אדם: יש אפשרות לשלב ידיים בין הארגונים שעובדים עם העולים החדשים לבתי הספר, תמיכה של משרד הקליטה וביחד להתקדם בעניין הזה.

אברהם נגוסה: הבעיה העיקרית היא חוסר מודעות.

אברהם נגוסה: זה העניין.

אברהם נגוסה: בואו נשאיר את בעיית השכר ובעיית השפה לשלבים הבאים.

אברהם נגוסה: ראשית הבעיה והמחסום פה הוא חוסר המודעות.

ראובן אדם: זה נכון, אבל כשהוא שאל, שאתה אומר לעולה חדש "אלה התנאים שלך" והוא שואל מה המשכורת אתה תגיד לו 5,000 שקל, אז הוא לא ילך.

אברהם נגוסה: זכאות העלייה היא ל-10 שנים.

אברהם נגוסה: גם בשנה השמינית הוא יוכל להשתמש בזכות שלו.

ראובן אדם: בכל מקרה הוא יהיה מעל גיל 60, רוב העולים הם צעירים, אז אנחנו - - -

אברהם נגוסה: בואו נשמע את משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: ברוך, תפקידו העיקרי של משרד הקליטה פשוט להיות פה לעולים החדשים, דהיינו להסביר לעולים החדשים מה הזכויות והחובות שלהם במדינת ישראל כעולה חדש.

אברהם נגוסה: למה משרד הקליטה בנושא כל כך חשוב כמו תעסוקה – ואתה אחראי על תחום התעסוקה במשרד הקליטה – מדוע לא יצאתם בפרסום בשפת העולים כדי שהם יוכלו להשתמש בזכויותיהם?

ברוך שמעון: אני אתחיל מזה כמו שרונן אמר, אני חושב שיש רצון של כולם לעזור לעולים ורק חסר לדעתי שישבו אנשי המקצוע ויראו מהן האפשרויות הקיימות.

ברוך שמעון: באשר לשאלתך, אדוני יושב הראש, אין לנו סיוע ספציפי ייחודי לסוכני ביטוח.

ברוך שמעון: סוכן ביטוח שייך לאחד ממקצועות הרישוי וככזה יש לנו באתר פרסום של כל מקצועות הרישוי, ואתמול בערב ישבתי ואכן וידאתי שזה קיים באתר שלנו, וזה מופיע, מופיע סוכני ביטוח, מתווכים, יועצים פנסיוניים, סוכני שיווק פנסיוני כאחד ממקצועות הרישוי.

אברהם נגוסה: באיזו שפה?

ברוך שמעון: בכל השפות אבל בפנים יש את הקישורית של כל מה שקשור לנושא של תהליך של משרד האוצר שמפרט מה סוכן הביטוח צריך לעבור.

ברוך שמעון: אנחנו מראים את התהליכים - - -

טלי פלוסקוב: מתי הוספתם?

טלי פלוסקוב: כי אני מחזיקה ביד מסמך שבדקנו מה-12 לפברואר, אין פה את המקצוע.

טלי פלוסקוב: יש פה רופאים, רופאי שינים, רוקחים, אחיות, וטרינרים, עורכי דין.

אברהם נגוסה: סוכנים?

ברוך שמעון: כן.

קסניה סבטלובה: אני חייבת להגיד לך, זה נפלא שזה מופיע בשורה אחת, יש גם מקצוע כזה.

ברוך שמעון: אבל אם מקליקים את רואה בפנים את כל התהליך.

אברהם נגוסה: בואו ניתן לו להשלים.

אברהם נגוסה: אתם יכולים לשאול חברי הכנסת, את רוצה לשאול אותו עכשיו?

קסניה סבטלובה: כן.

קסניה סבטלובה: זה ממש עניין קצר.

אברהם נגוסה: בסדר.

קסניה סבטלובה: יש מקצועות רישוי ותקופת ההכשרה כדי לאשר את ה רישיון הזה, היא ארוכה מאוד.

קסניה סבטלובה: יש שם בעיות ייחודיות לכל תחום ותחום, אם זה רפואה, אם זה מקצועות שקיימים בצרפת למשל ולא קיימים בארץ, יש דברים מסובכים מאוד.

קסניה סבטלובה: פה יש דבר שהוא אחלה של דבר, משרד העלייה והקליטה שרוצה בטובתם של עולים, אין לנו בכך ספק כלל, ורוצה שהם יצליחו וימצאו עבודה, יש דברים שכדאי לפרסם אותם יותר מאחרים.

קסניה סבטלובה: אז מהבחינה הזאת אפשר לתת דגשים מסוימים.

טלי פלוסקוב: להבליט.

אברהם נגוסה: הוא אומר שיש קישור, ועולה חדש שנכנס לקישור רואה את ההסבר בשפה שלו?

אברהם נגוסה: בצרפתית, ברוסית?

ברוך שמעון: כשהוא נכנס לתוך זה הוא רואה את זה בעברית.

ברוך שמעון: יש פה בתוך הלינק את כל התהליך שעליו לעבור.

קסניה סבטלובה: בעברית?

ברוך שמעון: בעברית.

ברוך שמעון: כן.

אסתר בלום: לא, יש רוסית גם.

אסתר בלום: יש רוסית, צרפתית, הדבר מוכר.

אסתר בלום: אני חשבתי שמדברים על הטבה נוספת מהדברים הבסיסיים.

אסתר בלום: הדברים הבסיסיים - - -

ברוך שמעון: נכון.

ברוך שמעון: את צודקת.

ברוך שמעון: בתוך ההכשרה המידעים קיימים בשפות.

ברוך שמעון: אני רק אומר, בתוך תהליך סוכן הביטוח איזה שלבים הוא צריך לעבור, יש פה את התהליכים של משרד האוצר ושם אנחנו מפרסמים כדי שיידע העולה מהם בעצם אותם השלבים המקצועיים שעליו לעבור.

ברוך שמעון: נושא ההכשרה זה מופיע בשפות, אנחנו נותנים את זה בכל התחומים ומנצלים את זה בתחומים די רחבים.

ברוך שמעון: כפי שאמרה חברת הכנסת שהכספים חוזרים, אני חושב שהשרה שלנו הגדילה ועשתה תהליך מאוד יפה, עד לפני כשלוש שנים היינו מגיעים למצב שלקראת סוף השנה נגמר התקציב והעולים היו צריכים להמתין.

ברוך שמעון: השרה נלחמה ועכשיו זה נמצא בבסיס התקציב והיום אין שום בעיה תקציבית ואנשים מנצלים את זה בתחומים שונים.

קסניה סבטלובה: יש סעיפים בתוך משרד העלייה שהתקציבים לא מנוצלים עד לרמה של 42%.

קסניה סבטלובה: זה מידע מ-2016.

קסניה סבטלובה: היה לנו דיון על זה.

אברהם נגוסה: זה אנחנו יודעים מוועדת הכספים גם.

אברהם נגוסה: אבל אני שואל שאלה, אתה שמעת כאן את הטענה שהעולים לא ידעו על האפשרות שהעולים יכולים לקבל סיוע במימון.

אברהם נגוסה: יש הסדר בוואוצ'ר.

אסתר בלום: ברשותך היושב ראש, אני חוזרת על הדברים שאמרתי.

אסתר בלום: הוואוצ'ר, לגבי הארגונים, זה תהליך שידוע לנו ותהליך שמסבירים לעולה.

אסתר בלום: אני חשבתי שמדובר במשהו נוסף וספציפי.

קרן פישזון: זה לא ברור.

קרן פישזון: לכם זה ברור, לנו לא.

אסתר בלום: יכול להיות שלעולים זה לא ברור - - -

אברהם נגוסה: זה לא בנוסף.

אברהם נגוסה: אנחנו אומרים כי בזכאות שלו כעולה חדש, למשל מי שהולך ללמוד באוניברסיטה או במכללה, הוא מקבל סיוע ממינהל הסטודנטים.

אברהם נגוסה: אם הוא הולך להכשרה כמו סוכן ביטוח או משהו אחר לפי בחירתו, משרד הקליטה צריך לממן לו את ההכשרה.

אברהם נגוסה: לכן השאלה שלנו בתחום סוכני ביטוח, הם לא ידעו על זכותם לקבל את השובר או המימון.

אברהם נגוסה: זו השאלה.

ברוך שמעון: אני אחזור ואומר שכל הנושא של ואוצ'ר, שוב, הוא בשפות, הוא פתוח לכל התחומים, מוגדר באופן מאוד ברור מי זכאי לקבל, מהם התנאים.

קסניה סבטלובה: העניין הוא כזה, אנשים שבאים ומוכשרים בתחום כלכלה, חשבונאות ומקצועות אחרים, הם לא יודעים שהם יכולים לעבוד כסוכני ביטוח בארץ.

קסניה סבטלובה: הם לא יודעים האם זה מקצוע חדש, כמו שנאמר פה - - -

טלי פלוסקוב: הם לא יודעים עוד הרבה דברים.

קסניה סבטלובה: עוד הרבה דברים אחרים, אבל למשל "מה אני יכול לעשות כאשר יש לי תואר בכלכלה.

קסניה סבטלובה: האם אני יכול לעבוד ככלכלן כמו שעבדתי במקומות שבאתי מהם או אני יכול לעבוד במקצועות אחרים" איך הוא יכול להגיע למידע הזה שהוא כלל לא זמין, זאת השאלה, ואם יש משהו שבאמת מאפשר לבעלי תארים מסוימים לעבור הכשרה שיחסית לכל הדברים האחרים היא לא ארוכה.

קסניה סבטלובה: את זה צריך להנגיש בשפות, לפרסם את זה ולאפשר לאנשים את המידע שיש פה מקצועות שכן אפשר למצוא תעסוקה, אולי ביתר קלות מאשר במקצוע שהם עסקו בארץ מולדתם, וזה לא קיים.

קסניה סבטלובה: אם אני מסתכלת על הדברים האלה, אומרת "סבבה", מישהו שבא מצרפת או מאוקראינה או מרוסיה עם מקצוע של סוכן ביטוח, הוא יסתכל על זה.

קסניה סבטלובה: מישהו שלא בא עם המקצוע הזה לא יסתכל, אבל אנחנו מדברים על הסבה.

טלי פלוסקוב: אדוני אני רוצה להציע למשרד הקליטה, הסתכלתי על הדף איך אתם כותבים, אתם כותבים את הדברים בצורה מאוד משעממת, וסליחה שאני קוראת לזה ככה, אתה לא מזמין את הבנאדם לקבל מידע.

טלי פלוסקוב: אני יכולה להציע לכם, וזה עובד הרבה פעמים כשרוצים לקדם משהו, פשוט כמו שאתם יודעים להוציא כל פעם בערוצי טלוויזיה, באינטרנט, כל פעם תקחו מקצוע אחר ותנו לזה דגש.

טלי פלוסקוב: זאת אומרת אם לקחתם סוכני ביטוח, תשווקו חודש סוכני ביטוח, אחרי חודש תשווקו משהו אחר.

טלי פלוסקוב: ואז מי שזה מעניין אותו, הוא כן ישים לב לזה.

טלי פלוסקוב: אם תגיד הכל ביחד, זה פשוט לא מספיק מזמין את הבנאדם להגיע פנימה ולהבין שיש משהו מעניין גם עבורו.

ברוך שמעון: אני מסכים איתך ואנחנו עושים את זה, כאשר יש - - -

טלי פלוסקוב: מתי בפעם האחרונה העסקתם סוכן ביטוח דובר רוסית?

ברוך שמעון: אנחנו עושים את זה בתחומים די רחבים.

ברוך שמעון: אם היה מצב שסוכני הביטוח היו יושבים איתנו, עם מנהלת האגף, ובודקים את היתכנות הדברים והיינו יוצאים לדרך, השיווק שלנו היה יוצא מההצעה שאת מציעה, כי אז באמת היינו פונים לעולים שיבואו כי יש עוד אפשרות, והיינו מגייסים ועושים את זה יחד איתם.

ברוך שמעון: התהליך הזה לדעתי בא קצת הפוך.

ברוך שמעון: אני חושב שקודם כל נשב, ואחר כך אם זה לא היה נפתר זה היה בא לדיון פה.

אברהם נגוסה: ברוך, קודם כל אני מברך על הרעיון שלך, אבל זה היה צריך להיות אתמול.

אברהם נגוסה: לא צריך ועדת עליה וקליטה לצורך כזה.

ברוך שמעון: זה מה שאני אומר.

טלי פלוסקוב: אבל אם ביקשו, בסדר.

טלי פלוסקוב: אנחנו לא רואים בזה משהו - - -

אברהם נגוסה: אני שואל אותך, עולה חדש מגיע, יש להם תארים שונים, אתם יוצאים ידי חובה בכך שאתם מפרסמים באתר או שאתם נותנים להם אוריינטציה ומסבירים להם "מי שיש לו תואר בכלכלה יש לו אפשרות להשתלב בתחומים כאלה וכאלה, מי שיש לו תואר בתחום הבריאות יכול לעבור כך וכך", האם אתם עושים סדנאות, האם פיזית אתם מעבירים לעולים חדשים?

ברוך שמעון: התחומים הם רבים ואין סופיים.

ברוך שמעון: אנחנו עושים משהו יותר פרקטי, מה שאפשר, מתחיל תהליך ויש בזה באמת אופק תעסוקתי ממשי, אז כן, יחד עם ארגוני העולים אנחנו מתכנסים מדי פעם ועושים סקירת מוחות איך לשווק את הדברים ואילו מידעים קיימים כדי שבאמת המידע יזרום מכל הכיוונים.

אברהם נגוסה: אז איך הנושא הזה נפל בין הכיסאות?

ברוך שמעון: אני אומר שוב, אני לא חושב שזה נפל.

קסניה סבטלובה: יש אנשים שמשוועים לעובדים - - -

ברוך שמעון: הנושא הזה קיים - - -

אברהם נגוסה: זה נפל, אני אגיד לך, למה עד עכשיו לא ישבתם ביחד?

קסניה סבטלובה: משרדי הממשלה היו צריכים ליזום את הדברים האלה.

ברוך שמעון: אנחנו צריכים לראות קודם כל איזה שהוא רצון של ארגון שמוכן לקלוט עובדים.

ברוך שמעון: אני רוצה להבהיר, כל ההכשרות המקצועיות שאנחנו נותנים בהם סיוע, הבדיקה הראשונית שלנו היא מה האופק התעסוקתי הממשי שלו בסוף התהליך.

ברוך שמעון: אם אין דבר כזה אין לנו מה לתת לתהליך כי זה שלמישהו יש תעודה ועשה הכשרה והוא יושב עם התעודה בבית, לא עשינו בכך כלום.

ברוך שמעון: אבל אם יש גוף שמתחייב להשמה - - -

קסניה סבטלובה: אני רואה בעיה בדברים האלה.

קסניה סבטלובה: אני מתייחסת בכבוד רב לעבודה שנעשית על ידי משרד העלייה והקליטה, יחד עם זאת אני רואה שאתם מאפשרים על ידי הוואוצ'רים למשל לעבור קורסים להיות מאמן לחיים, מי מבטיח למישהו שהוא יעבוד כמאמן לחיים?

קסניה סבטלובה: מה זה הדבר הזה בכלל?

קסניה סבטלובה: אני מכירה כמה אנשים שעובדים בתחום הזה, מכירים היטב את החברה הישראלית ואת הצרכים שלה וכולי, עולים חדשים שמגיעים לפה ופתאום יש להם הזדמנות לבזבז את השובר על הזה על המקצוע הזה, ואף אחד לא אומר להם "חבר'ה, יש לכם פה בטחון תעסוקתי", ודווקא עם סוכני ביטוח אתם רוצים התחייבות?

ברוך שמעון: לא, אני אומר לך בוודאות שאם תבדקי את אותו קואצ'ר שלומד, אם אין מכללה או גוף מכשיר שהבטיח בסוף התהליך - - -

קסניה סבטלובה: הבטיח זה דבר אחד.

ברוך שמעון: הם מתחייבים.

ברוך שמעון: זו האינדיקציה שיש לנו.

אברהם נגוסה: סיימת?

ברוך שמעון: זה בגדול.

ברוך שמעון: אנחנו כמובן נשמח לשתף פעולה.

ברוך שמעון: שוב, אני מבין שיש צורך בסוכנים ואנחנו צריכים שגוף יתחייב בסוף ההכשרה לעשות השמה.

יבגני אורין: בדיוק כמו משרד הביטחון, דרך אגב.

יבגני אורין: הם עושים את זה בצורה מושלמת.

יבגני אורין: אין חייל שלא יודע, מסבירים להם, מנגישים להם.

יבגני אורין: יש פיקדון.

אברהם נגוסה: אסתר בבקשה.

אסתר בלום: תודה רבה כבוד היושב ראש.

אסתר בלום: חשוב לי לציין באמת שלא די בכך לפרסם את החבילה הקיימת כיום כי זה עדיין חומה בשביל העולה להשתלב במקצוע.

אסתר בלום: זאת אומרת שהוואוצ'ר צריך להיות מספיק לקורס.

אסתר בלום: היה טוב יותר אם במקצועות הרישוי האחרים, ואני גם פונה אליכם, אנשי הלשכה, היה גם חשוב לבנות חבילה שכוללת גם את הקורס, גם את התמיכה של דמי מחיה שבהזדמנות אשמח שנעלה את הנושא של זכאות לדמי מחיה במהלך הקורסים בוועדה כאן, החזרי נסיעות, כל הדבר שמאפשר לאדם להתפנות וללכת ללמוד בשעות נוחות, ולפרנס את משפחתו במקביל.

אסתר בלום: מאוד חשוב.

אסתר בלום: לא די בוואוצ'ר.

אסתר בלום: אל תסתפקו בזה, ולהוציא בפרסומים שצריך להיכנס למקצוע.

אסתר בלום: צריך משהו הרבה יותר רחב כמו שעשיתם עם העובדים הסוציאליים, כמו שאתם עושים עם האחיות ביחד עם משרד הבריאות.

אסתר בלום: צריך להיות משהו מקיף ונוח לעולה להשתלב בדבר הזה שרואה את הזמינות שלו להיכנס לדבר, אחרת ואוצ'ר לא מספיק.

קרן פישזון: אני רוצה לציין משהו שקשור למגזר דוברי הרוסית דווקא.

קרן פישזון: פחות מדוברי רוסית נרשמים למקצוע הזה לא בגלל חוסר העמידה או חוסר היכולת לקבל את הוואוצ'ר, אלא זו גם המנטליות.

קרן פישזון: זה לא רק מחסום השפה, אלא גם מחסום של צורך לביטוח.

קרן פישזון: אם נגיד בצרפת או באירופה זה מוכר, שם זה פחות מוכר, אין כל כך הרבה רכוש או רכב שמצריכים ביטוח.

קרן פישזון: צריך לשרש גם את המנטליות.

קרן פישזון: אולי זה לא בדיוק קשור לדיון היום אבל יש הרבה מקצועות כמו מהנדסים וארכיטקטים שברשמים שלהם יש כל כך הרבה מחסומים שונים שדווקא הרוסים שכן באים לפה עם מקצוע כמו מהנדס או אדריכל וכן רוצים להתקבל, לא צריך לשרש את המנטליות, אבל לא יכולים ואנחנו דיברנו בקשר לעובדים סוציאליים לפני כמה חודשים וגם לגבי מקצועות תקשורת.

קרן פישזון: הבטחת לי שיהיה דיון שקשור לכל המקצועות והמחסומים - - -

אברהם נגוסה: תרשי לי, כל מה שאמרת בנושאים האחרים, את צודקת.

אברהם נגוסה: אנחנו דנו על הנושאים האלה וממשיכים לדון, אבל היום אנחנו מתמקדים בנושא ספציפי, עניין הכשרת ושילוב סוכני ביטוח בקרב העולים החדשים.

אברהם נגוסה: אין לנו זמן להיכנס לנושאים אחרים.

קרן פישזון: אבל דיון משותף הבטחת לקיים.

קרן פישזון: לא בנפרד, אלא בכלל, עובדים סוציאליים, מהנדסים וכל זה.

קרן פישזון: למה משרדים חוסמים אותם - - -

אברהם נגוסה: לא מזמן קיימנו דיון בעניין העובדים הסוציאליים ואנחנו נקיים את זה גם, אנחנו לא מוותרים.

קרן פישזון: הדיון זה כן, אבל הת'כלס - - -

אברהם נגוסה: אנחנו רואים שהכישלון פה הוא לא רק במשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: נשמע גם את יניב בר צבי שהוא ממחלקת רישוי סוכנים ויועצים במשרד האוצר.

אברהם נגוסה: יכול להיות שהפחד של העולים, גם אם הם יודעים ללכת כפי שאסתר בלום אמרה, בגלל שהוואוצ'רים שהם מקבלים לא מספיקים להם גם לדמי קיום וגם לקורס, האם האוצר יכול לבוא ביוזמה לעודד את התחום הזה בקרב העולים החדשים?

יניב בר צבי: שלום לכולם.

יניב בר צבי: אני אתחיל ממה אנחנו נותנים היום.

יניב בר צבי: היום ניתנים פטורים מחלק מבחינות ההסמכה.

יניב בר צבי: יש כמו שאמרו, שש בחינות הסמכה, תלוי בסוג הענף.

יניב בר צבי: בחלק מהבחינות, לדוגמה כלכלה, סטטיסטיקה ומימון, חשבונאות, קיימת אפשרות לפטור על סמך השכלה בחו"ל.

יניב בר צבי: אלה דברים שקורים, מוגשות בקשות ומאושרות בקשות.

אניה לוין: הגשתי חמש כאלה וקיבלנו פטור.

יניב בר צבי: אני רק אסייג.

יניב בר צבי: בחלק מהבחינות זה נעשה, בחלק מהבחינות זה לא נעשה ואני אסביר, כמו כל שוק ביטוח בעולם השוק שלנו בארץ הוא ייחודי, לא כל סוגי המוצרים שנמצאים בארץ נמצאים בצרפת או בברית המועצות ולכן לא בכל בחינה אנחנו יכולים להתבסס על סמך הניסיון הקודם וההשכלה.

יניב בר צבי: דבר נוסף שנעשה, אנחנו גם נותנים הקלות בבחינות, והנושא הזה גם עלה.

יניב בר צבי: כל עולה בכפוף להצגת תעודת עולה, מי שעלה לארץ בעשר השנים האחרונות אנחנו נותנים לו תוספת זמן בכל הבחינות.

יניב בר צבי: 20 דקות מבחינה של 90 דקות.

יניב בר צבי: גם בחלק מהבחינות של הרשות לניירות ערך ניתנות 40 דקות.

קריאה: גם בשפה הרוסית יכולים להבחן?

יניב בר צבי: מבחינת שפת בחינה, כל הבחינות היום הן בשפה העברית.

יניב בר צבי: נעשה ניסיון בשנה-שנתיים האחרונות גם על ידי הרשות לניירות ערך, לכתוב בחינה באנגלית.

יניב בר צבי: גם לבחינה שנכתבה באנגלית, קודם כל ניגשו אליה אחדים בודדים של נבחנים, וצריך להבין שגם שם יש מושגים שלא תורגמו לאנגלית.

יניב בר צבי: יש המון מונחים מקצועיים שלא ניתן לתרגם אותם לשפות אחרות כי אלה מונחים שקיימים רק בארץ.

אסתר בלום: זה בסדר, זה הטרמינולוגיה.

אסתר בלום: זה בסדר, זה היה מקובל מה שנעשה שם, זה הטרמינולוגיה המקצועית, מאוד מקובל מה שנעשה.

אניה לוין: זכור לי שאפשר להכניס מילון למבחן, האם זה נכון?

יניב בר צבי: אני לא מכיר דבר כזה, לא קיבלנו איזו שהיא פניה או בקשה, לא זכורה לי בקשה של מילון.

יניב בר צבי: אם נקבל כמובן ש- - -

אברהם נגוסה: תשקלו את זה.

יניב בר צבי: כן.

יניב בר צבי: אז דיברנו לגבי הפטור ולגבי תוספת הזמן.

יניב בר צבי: כל מי שמציג תעודת עולה בעשר השנים האחרונות, גם אם העברית שלו שוטפת, אין איזה קריטריונים פרט לתעודת עולה, הוא מקבל תוספת זמן.

אברהם נגוסה: מה עם סיוע כלכלי?

יניב בר צבי: סיוע כלכלי אנחנו לא נותנים - - -

אברהם נגוסה: מעבר לוואוצ'רים שהם מקבלים, אתם לא נותנים.

יניב בר צבי: הוואוצ'רים לא מאתנו.

אברהם נגוסה: ממשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אני יודע.

יניב בר צבי: דיברנו גם על שיווק ופרסום, הנוהל שלנו והנוהל של הרשות לניירות ערך שחלק מהבחינות נעשות מטעמה, מופיע כמובן באתר, הוא מופיע בשפה העברית.

יניב בר צבי: אין לי שום בעיה כמובן לעדכן את הנוהל שלנו, לעדכן את האתר שלנו, אם יעבירו לי גם חומרים בשפות אחרות, ברוסית או בצרפתית, בהתאם לנוהל כמובן נבחן את החומרים וכמובן אם אין משהו פרסומי אלא רק לגבי הנוהל, אנחנו נוכל לעדכן את האתר שלנו לעניין הפטורים מחו"ל ולעניין התוספות והערכות הזמן.

אסתר בלום: אפשר לשאול אותך שאלה?

יניב בר צבי: אתה יודע נאמר בעשור האחרון כמה עולים ניגשו למבחן, כמה הצליחו?

אברהם נגוסה: כמה קיבלו רישיון?

יניב בר צבי: לא הכנתי לכאן את הנתונים האלה.

יניב בר צבי: יכול להיות שאפשר לבדוק.

אברהם נגוסה: יש אפשרות שתבדוק ותשלח בכתב לוועדה?

יניב בר צבי: אם יש לנו את הנתונים האלה.

אברהם נגוסה: צריך להיות.

אברהם נגוסה: אלא אם אתם לא עושים שום דבר.

אסתר בלום: אלה שביקשו הקלות.

אסתר בלום: כל מי שביקש הקלות, זה בטח מסומן בצורה כזאת או אחרת.

אסתר בלום: מי שקיבל הקלה כלשהיא.

יניב בר צבי: אנחנו נבחן אם יש לנו את הנתונים ואם כן, נעביר.

אברהם נגוסה: גם תאריך עליה בטח כתוב בטופס, אתם יכולים להבחין בזה.

יניב בר צבי: אני אומר, אם יש בידינו את הנתונים כמובן שנשמח להרחיב.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל בכתב לוועדת העלייה והקליטה בבקשה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: הדיון היה מאוד חשוב ואני מקווה שעכשיו המודעות תגיע לעולים החדשים במיוחד כשמשרד הקליטה והלשכה להכשרת סוכני ביטוח, תשבו ביחד ותוציאו אולי קול קורא או משהו ביחד, כי חשוב מאוד שהעולים ידעו.

אברהם נגוסה: לפני שאני מסכם, אם יש לך משהו חברת הכנסת קסניה סבטלובה.

קסניה סבטלובה: אני אשמח להתייחס במשפט.

אברהם נגוסה: אני אסכם את הדיון, אז לפני הסיכום.

קסניה סבטלובה: ממש במשפט, קודם כל אני מודה מאוד לאנה שסיפקה לנו חומרים חשובים ויש דברים שאנחנו חייבים לעבוד עם הציבור שיעדכן אותנו, אם יש לקונות אנחנו לא תמיד מודעים לזה, ובשביל זה אנחנו כאן, לעשות את החיבורים האלה.

קסניה סבטלובה: אני מאוד שמחה שכתוצאה מהמפגש הזה מה שנוצר זה חיבור של אנשים מקצוע שבאמת בדרגים המקצועיים יוכלו לברר איפה הדבר הזה נופל, איפה בעצם מכשילים את העולים החדשים שלא מגיעים לאותם מקומות עבודה שיכולים להיות זמינים בשבילם.

קסניה סבטלובה: הרי זה דבר נפלא, לא כל פעם אנחנו יושבים פה בוועדת העלייה ושומעים שיש אופציות תעסוקתיות.

קסניה סבטלובה: אני חושבת שזה חלום של כל יו"ר ועדה לשמוע רק על הדברים האלה.

קסניה סבטלובה: אז אנחנו צריכים לחסל את המכשול הזה בדרך, ובהחלט אני קוראת למשרד העלייה והקליטה לעשות כל דבר אפשרי כדי גם לעבוד בצורה יותר עדכנית וכזאת שתענה על הצרכים גם של השוק וגם של אותם העולים, ולא בצורה דידקטית.

קסניה סבטלובה: נכון שצריך להבליט דברים מסוימים על פני דברים אחרים, כי אם אנחנו יודעים שהעולים אינם יודעים בלשכות התעסוקה צריכים ל עדכן אותם, בלשכות משרד העלייה והקליטה, כאשר ניגשים לשם העולים ושואלים "מה הקורס שאני יכול לעבור, מה מתאים לי אם יש לי הכשרה כזאת", הם צריכים לשמוע על כך שהאופציה הזאת קיימת, וזה כמעט לא עולה לנו כסף וההסבה לא לוקחת כל כך הרבה זמן כמו הדברים האחרים, לא צריך להתחיל לעשות תואר ראשון או שני מהתחלה, זה דבר מאוד חשוב.

קסניה סבטלובה: כולי תקווה שאנחנו בסיום הדיון נוכל גם להתעדכן אחרי כמה זמן ולשמוע על כך שהמציאות השתנתה ואתם שיניתם אותה.

קסניה סבטלובה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: נושא קליטת העלייה הוא משימה לאומית ומערכתית גם ולא רק משרד אחד יכול לפתור את כל הבעיות כי זה דבר מערכתי.

אברהם נגוסה: לכן הגופים הלא ממשלתיים צריכים לראות את זה כמשימה לאומית ולכן צריכים לבוא עם יוזמה.

אברהם נגוסה: יש עולים חדשים, בואו נשלבם גם אצלנו.

אברהם נגוסה: לבוא עם יוזמה, ולא צריך לחכות שמשרד הקליטה יחפש אתכם.

אברהם נגוסה: צריך לבוא עם יוזמה ולהגיד "אצלנו יש מקום, אנחנו מוכנים לשלב, לחבק את העולים החדשים" בואו נראה מה אנחנו יכולים לעשות ביחד, וזו צריכה להיות גם יוזמה מכל מגזר, המגזר העסקי, המגזר השלישי, המגזר הציבורי והממשלתי וכך צריך לעבוד כדי לשלב ולקלוט עליה.

אברהם נגוסה: אתמול היה לנו דיון בנושא קהילת הלהט"ב שאין להם זכות לעלות עלפי חוק השבות עם בן זוגם שאינו יהודי.

אברהם נגוסה: במהלך הדיון אומרים לנו "מה פתאום, יש אפשרות כזאת ואנחנו הוצאנו הנחיה" אבל העולים לא ידעו על ההנחיה הזאת וגם אנחנו לא ידענו.

אברהם נגוסה: לכן אני אומר שלא צריך לחכות עד שיגיע הנושא לוועדת העלייה והקליטה או לוועדה אחרת בכנסת.

אברהם נגוסה: ואני אומר למשרדי הממשלה, אם יש לכם הנחיות, נהלים, צריך להוציא לעולים החדשים ולא לשים באתר וכך לצאת מידי חובה.

אברהם נגוסה: לא כולם נכנסים לאתר האינטרנט של כל משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו פונים מהוועדה הזאת, משרדי ממשלה, מגזרים לא ממשלתיים, כולם צריכים לעבוד ביחד ולשלב ידיים במשימה הלאומית בקליטת העלייה, בשילובם בתעסוקה ובחברה הישראלית.

אברהם נגוסה: נבקש שתעדכנו את הוועדה לאחר שתשבו ביחד.

אברהם נגוסה: אני פונה לברוך ממשרד הקליטה ולארגוני העולים, תעדכנו אותנו ותשתפו את ארגוני העולים כדי שהם יוכלו להיות המקור לגייס את המועמדים.

אברהם נגוסה: שלושת המגזרים צריכים לעבוד ביחד.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.