ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 292, 2018-03-06 12:30

אברהם נגוסה: שלום לכולם.

אברהם נגוסה: יצאתי בעיצומו של משבר בהעברת חוק.

אברהם נגוסה: יכול להיות שיקראו לי באמצע.

אברהם נגוסה: אני רוצה שנתחיל.

אברהם נגוסה: אני מצטער שחיכיתם.

אברהם נגוסה: ברוכים הבאים.

אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים את הדיון בנושא שהוועדה רואה בו נושא מאוד חשוב, שהקהילה מתארגנת ועושה יזמות עסקית ליוצאי אתיופיה בתחום החקלאות.

אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי משרד החקלאות תומך בזה ונתן קרקע להתחיל את היזמות הזאת.

אברהם נגוסה: אנחנו שואלים את משרדי הממשלה איך אפשר לתת עידוד ותמיכה כספית מהמערכת הממשלתית כדי לקדם את היוזמה הזאת.

אברהם נגוסה: זו יוזמה מאוד מבורכת, שכידוע לכם רוב קהילת יוצאי אתיופיה עסקה בחקלאות באתיופיה ועכשיו רוצים להמשיך בחקלאות מודרנית כאן בישראל, בשילוב חקלאות מסורתית.

אברהם נגוסה: היוזמה שאנחנו רואים בעיקר לאנשים שרואים את הדבר הזה כדי לשמר את המסורת וגם לעסוק בעבודת האדמה.

אברהם נגוסה: זה ממש מבורך, מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: מטרת הדיון היא לברר איך משרדי הממשלה יכולים לתת יד ולעודד, לא רק במילים אלא גם במעשים מבחינה כספית.

אברהם נגוסה: נשמע את היוזמים ולאחר מכן את משרדי הממשלה ונראה איך אנחנו יכולים לכוון ולהגיע לכך שכולם יוכלו לעבוד בשיתוף פעולה על מנת לקדם את היוזמה.

אברהם נגוסה: רשות הדיבור היא לאיש שיוזם, שנים רבות עושה מאמץ ברעיון ובחזון הזה ולאט לאט מתגשם, יעקב עלמו.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<יעקב עלמו: תודה רבה.

<יעקב עלמו: היוזמה מאוד חשובה כפי שחבר הכנסת נגוסה אמר, במשך שנים רצינו לגדל כאן בארץ ובגלל שלא היה שטח חשבנו, תמיד חושבים בקומה רביעית, שביעית, שאין מה לעשות.

<יעקב עלמו: 99% מהאנשים שהגיעו לארץ חקלאים, כאן בארץ לא התעסקנו בכך.

<יעקב עלמו: אני רואה שכל מה שהיו עושים באתיופיה, סוגי התבלינים, הטבע המיוחד שכולם רוצים אותו, מגיע מאתיופיה.

<יעקב עלמו: החקלאים רוצים לגדל אותו כאן בארץ הקדושה שלנו וזו היוזמה שאנחנו רוצים לממש בארץ.

<יעקב עלמו: היוזמה שהחלה לפני שנתיים הגיעה היום לוועדה ואני רוצה לברך שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה.

<יעקב עלמו: אני מבקש לקרוא את המכתב שכתבנו.

<יעקב עלמו: צהריים טובים ושלום רב.

<יעקב עלמו: אני רוצה להודות לכל חברי הוועדה שהגיעו לישיבה חשובה זו.

<יעקב עלמו: תודה לוועדת העליה והקליטה שיזמה את הישיבה, למשרד הקליטה המשרד לפיתוח הכפר, למשרד האוצר, משרד העבודה והרווחה, הסוכנות היהודית, ארגוני העולים, מטה מרכז הטיפוח והיזמות.

<יעקב עלמו: חשוב לי לומר את הדברים הבאים: כעולים מאתיופיה אנחנו חולמים שנים לשמור את תרבותנו וכך לטעת שורשים פה בארץ ישראל.

<יעקב עלמו: אחד הדברים העיקריים בתרבות שלנו הוא החקלאות, עבודת האדמה שקיימנו לפני שעלינו לארץ.

<יעקב עלמו: לכן התארגנו קבוצה של 40, עברנו הכשרה ויזמות בעסקים וניהול בעזרת מעוף.

<יעקב עלמו: רשמנו חברה חקלאית אדיסאלם בע"מ, כל חבר הפקיד 10,000 ₪ מכיסו, למרות שרובנו לא סובלים מעודף כסף, כדי שיהיה לנו קצת חמצן בתחילת הדרך.

<יעקב עלמו: ברור לנו ב-100% שאם לא יהיה לנו את הגב של הממשלה לא יהיה לנו סיכוי לממש את החלום הזה.

<יעקב עלמו: רק אם הממשלה תקבל החלטה עקרונית, יש סיכוי שנקבל תקציבים למכסות מים, כל הדבר שדרוש לממש את החזון שלנו.

<יעקב עלמו: הצלחנו לקבל שטח חקלאי לתקופה זמנית, בערך 250 דונם, להתחיל לעשות ניסיונות, לעבוד בקטן בתחילה.

<יעקב עלמו: אני חוזר ומדגיש, אנחנו זקוקים לגב ותמיכה ממשלתית, שוועדת השרים תאשר עקרונות לתמיכה במיזם שלנו ותעניק לנו תכנית תמיכה בסיסית ותקציב ראוי לממש את החזון שלנו.

<יעקב עלמו: תודה על התמיכה של חברת ועדה זו.

<יעקב עלמו: תודה על ההקשבה".

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: זמננו קצר ולכן אני מבקש מהדוברים לדבר בתמציתיות.

אברהם נגוסה: תודה מר יעקב עלמו.

אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את משרד החקלאות ומי שעומד בראשו, שר החקלאות, על שראו את הצורך ועזרו למצוא אדמה והנה עכשיו החברה שיוזמת יש לה אדמה.

אברהם נגוסה: נותרה השאלה איך אנחנו נעזור להם כלכלית.

אברהם נגוסה: אני אתן את רשות הדיבור למשרד החקלאות.

אברהם נגוסה: תסביר לנו מה המשמעות.

<רענן אמויאל: אולי לדייק, לאיזה אדמה אתם מתכוונים?

<רענן אמויאל: 250 דונם?

<יעקב עלמו: 250 דונם ליד לטרון.

<רענן אמויאל: אני לא יודע על זה, לא ברור לי גם באיזו מסגרת קיבלתם וממי.

<יעקב עלמו: קיבלנו מאנשים טובים, לתקופה.

<רענן אמויאל: אולי מהשוק הפרטי?

<רענן אמויאל: שכרתם את זה ממישהו?

<יעקב עלמו: לא שכרנו.

<יעקב עלמו: יש חוזה משולש שעשינו.

<דנה גורדון שושני: מי נתן לכם את האדמה?

<יעקב עלמו: מהישוב מבוא חורון.

<רענן אמויאל: זה לא דרך משרד ממשלתי.

<קריאה: ההסתדרות הציונית ביחד עם מבוא חורון הצליחו לאשר לנו את האדמה הזאת.

אברהם נגוסה: לי נאמר שזה משרד החקלאות, אבל לא משנה.

אברהם נגוסה: אם כך אנחנו מכוונים, הברכות יישארו אולי בעתיד אתם תתגייסו.

אברהם נגוסה: במה אתם יכולים לעזור?

<רענן אמויאל: אני מנהל אגף תכנון ופיתוח הכפר.

<רענן אמויאל: אני לא הגעתי, לפחות אני לא אמור לדבר על כל הנושא הכלכלי והליווי הכלכלי, באתי לפה כמטפל בכל הנושא של הקצאת הקרקע החקלאית.

<רענן אמויאל: המקרה הזה של ה-250 דונם אני חושב שהוא מקרה נקודתי וצריך לדבר על האפשרויות האחרות כי אני חושב שצריך להסתכל פני עתיד כי אם יש מקרה אחד, זה נותן התחלה לפעילות בנקודה הזאת, אבל אנחנו יודעים שהקהילות נמצאות גם במקומות אחרים בארץ וצריך אולי לנסות ולמצוא פתרונות במקומות האחרים ובעצם אנחנו צריכים להתמודד עם השאלה איך מקצים קרקע חקלאית במדינת ישראל, נושא מאוד מאוד לא פשוט.

<רענן אמויאל: אני חושב שהחבר'ה היו אצלנו בישיבה וניסינו להסביר להם את העניין הזה.

<רענן אמויאל: אני רוצה להדגיש ולשים את הדברים על השולחן, משרד החקלאות עוסק אך ורק בקרקע חקלאית בפעילות חקלאית.

<רענן אמויאל: ברגע שהמיזם עוסק במסחר או בסוגיות תיירותיות כאלה ואחרות, אנחנו יוצאים מהתמונה, זה לא בבית ספרנו.

<רענן אמויאל: הדיון בנושא הזה עוסק למשרדי ממשלה אחרים.

אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי המיזם הזה עוסק רק בחקלאות.

אברהם נגוסה: הם יבהירו, אבל למיטב ידיעתי זה לא תיירות ולא משהו אחר, הם רוצים לעבוד את האדמה, ולגדל במיוחד טף.

אברהם נגוסה: לכן הם רוצים לעסוק נטו בחקלאות.

<רענן אמויאל: אנחנו בישיבה איתם, אני חושב שהפנינו אותם לעשות סוג של שותפות חוקית עם צד שלישי ולזה הם הלכו וזה מבורך.

<רענן אמויאל: זה סוג של פתרון אחד.

<רענן אמויאל: דרך שניה שהיא דרך מורכבת, היא דרך של מיזם חקלאי באמצעות משרד החקלאות, זה רק באזורי הפריפריה, זה לא יכול להיות באזורי המרכז, ואני חייב להדגיש שלא בטוח שהטף כגידול חקלאי יתקבל שם.

<רענן אמויאל: מה שאפשרי במסגרת הזאת זה פתרונות בעיקר של מטעים באמצעות מינהלת ההשקעות של משרד החקלאות.

<רענן אמויאל: זו דרך שניה.

<רענן אמויאל: דרך שלישית שאני חושב עליה ויכול להיות שמשה חברי ברשות מקרקעי ישראל יתקן אותי או ישלים אותי בעניין הזה, זו דרך של ועדת השכרות ברשות מקרקעי ישראל, לשכור קרקע לטווח קצר יחסית, מה שנקרא קרקע זמנית, ואז מתאפשרת הפעילות החקלאית.

<רענן אמויאל: זה כאשר מדובר רק על השדה החקלאי.

<רענן אמויאל: אלה האפשרויות לפי דעתי שעומדות בפנינו.

אברהם נגוסה: כרגע יש להם אדמה, קיבלתם את זה בשכירות?

<יעקב עלמו: לא בשכירות, אלא לניסיון לעשר שנים.

<יעקב עלמו: אם אנחנו - - -

<רענן אמויאל: אין לו הסכם עם המינהל.

<רענן אמויאל: זו הנקודה.

<רענן אמויאל: יצרת שותפות מסוימת.

<יעקב עלמו: לא עשינו שותפות.

<רענן אמויאל: השכרה?

<יעקב עלמו: לא השכרה.

<רענן אמויאל: אז מה עשית?

<יעקב עלמו: נתנו לנו פשוט - - -

אברהם נגוסה: ניסיון לעשר שנים.

<אורית צגאי: אדוני ברשותך - - -

אברהם נגוסה: את מלווה את היוזמה?

<אורית צגאי: לא.

<אורית צגאי: אבל הייתי שמחה לשמוע בהקשר רחב יותר לגבי יוזמות אחרות של יוצאי אתיופיה.

<אורית צגאי: לאו דווקא נקודתית לגבי האנשים שיושיבם כאן.

<אורית צגאי: אדוני, יש הרבה שמבקשים מתוך עניין ומתוך הבנה לפתח את התחום של החקלאות, יש גם אנשים שלמדו בארץ אגרונומים יוצאי העדה ואחרים, שאולי אפשר לשמוע מהיושבים כאן איך אפשר לעודד אותם ואת האוכלוסייה באופן כללי גם.

אברהם נגוסה: אני מסכים איתך אבל אני רוצה להבהיר, קבענו את הישיבה בנושא הנקודתי.

אברהם נגוסה: הבקשה הייתה נקודתית ואנחנו נתמקד בכך.

אברהם נגוסה: אני מסכים למה שאמרת אבל נעשה את זה במושב הבא ונזמין את האנשים שיוכלו לתרום לדיון.

<אורית צגאי: הגעתי כי כנראה חשבתי שזה כללי.

אברהם נגוסה: הנושא הוא נקודתי.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, לא משנה אם קיבלו את הקרקע בשכירות או בשותפות.

אברהם נגוסה: יש פה 250 דונם שהם רוצים לעשות ניסיון לעשר שנים, אם הדבר יצליח, כפי שאתה אומר, צריך לעבוד במקביל.

<רענן אמויאל: בדיוק, לא נחכה עשר שנים שזה יצליח.

אברהם נגוסה: בוודאי.

אברהם נגוסה: אנחנו נעבוד במקביל על העניין הזה וגם על הרעיון שהועלה.

אברהם נגוסה: משרד הכלכלה נמצא פה?

<דנה גורדון שושני: לא.

<דנה גורדון שושני: הם אמרו שהם לא נוגעים לנושא.

אברהם נגוסה: חבל.

אברהם נגוסה: משרד הכלכלה דווקא, וועדת השרים בראשות ראש הממשלה שנתנה תקציב לעידוד יזמות לעסקים קטנים ושר הכלכלה עשה כנס בקרית אונו שהייתי בו, הוא הכריז שהקציב 10 מיליון שקלים לקהילה, לעידוד יזמות וסיוע.

אברהם נגוסה: לכן התכוונתי שמשרד הכלכלה יגיעו לדיון ויתנו לנו אינפורמציה.

<רענן אמויאל: הסוגיה של היזמות מבורכת, צריך לכוון עם משרד הכלכלה שהתמיכה הזאת גם תהיה לסיוע מינהלתי ברמה של ייעוץ כזה או אחר, על מנת שהם יוכלו ללוות, לדוגמה, קבוצות מקרב הקהילה בהכנת חומרים מסמכים או דברים מעין אלה.

<רענן אמויאל: יכול להיות שזה חלק מהדברים שצריך לדבר עם משרד הכלכלה לטובת העניין.

<רענן אמויאל: כפי שאמרתי, אנחנו עוסקים רק בנושא החקלאות.

אברהם נגוסה: מדובר בחקלאות.

אברהם נגוסה: רשות מקרקעי ישראל בבקשה.

<משה אהרוני: אני באמת לא מכיר את המידע הנקודתי, אני יכול לדבר באופן כללי.

<משה אהרוני: רענן פחות או יותר דיבר על כך, אם אתם רוצים אני אוכל לדבר על האופציות להקצאת קרקע חקלאית, אבל אני רוצה בכל זאת להתייחס נקודתית למקרה הזה שאני לא מכיר אותו, אבל אני ממליץ לוודא שכל ההתקשרות נעשית בצורה חוקית ואין שום בעיה, כי בכל זאת אי אפשר להשכיר קרקע חקלאית.

<משה אהרוני: מבוא חורון לא אמור להשכיר קרקעות לאנשים אחרים.

<משה אהרוני: יש אופציה של שותפויות.

<משה אהרוני: אז אני ממליץ לפני שמתחילים להשקיע ודברים כאלה, לוודא שבאמת אתם נכנסים בצורה מסודרת וחוקית, שלא יהיה אחרי זה מצב שישקיעו ובסוף יתברר שזה לא חוקי ויהיו בעיות.

<משה אהרוני: זאת המלצה שתיקח לתשומת ליבך ידידנו, ותוודא שהכל בסדר.

<יעקב עלמו: הכל חוקי.

<משה אהרוני: יכול להיות.

<משה אהרוני: אני לא בקיא בנתונים.

אברהם נגוסה: תסביר לנו בדיוק איך קיבלתם ומי נתן לכם, מה התנאים שקיבלתם.

<אורי בן ברוך: אני עוזר בחברת אדיסאלם.

<אורי בן ברוך: היינו אצל רענן במשרד והסתובבנו בגלבוע, ירדנו דרומה ועלינו צפונה, שומרון ודרום הר חברון וכולי ולא הצלחנו לקבל קרקע שתהיה ראויה ושתוכל לענות ולהלום את הצרכים שלנו.

<רענן אמויאל: לאתר קרקע.

<אורי בן ברוך: לאתר קרקע כזאת.

<אורי בן ברוך: קיבלנו הצעות לכל מיני ....

<אורי בן ברוך: וזה לא עזר.

<אורי בן ברוך: בסופו של דבר, יעקב לפני למעלה משני עשורים גידל במבוא חורון טף.

<אורי בן ברוך: במצגת שיש לנו אפשר לראות את הטף וכולי.

אברהם נגוסה: אולי תציג לנו.

<רענן אמויאל: אני לא בקיא, טף זה שיח?

<אורי בן ברוך: זה סוג של דגן.

<אורי בן ברוך: זה לא עץ.

<אורית צגאי: זה לעשיית עוגות, סוג של קמח.

אברהם נגוסה: להכין אינג'רה.

<יעקב עלמו: אפשר להכין מזה גם יופי של פיתה.

<אורי בן ברוך: התמונה הזאת היא דווקא מהגידול בקיבוץ לביא שיש ניסיון מאוד רציני לגדל בארץ.

<אורי בן ברוך: יש תחרות היום לגדל את הטף בארץ בצורה איכותית ומקצועית ושיהלום את הצרכים של החברה הישראלית.

<אורי בן ברוך: הביקוש שלו בכל העולם מאוד גבוה, הוא מזון בריא עשיר בברזל.

<אורי בן ברוך: קצת על חברת אדיסאלם.

<אורי בן ברוך: יעקב הוא הוגה הרעיון של החברה, הוא למעלה מעשרים שנה, הוא התחיל לגדל את הטף במבוא חורון והתגלגל עם רצון לקבל אדמה ולא הצליח ולפני שנתיים הוא הגה את הרעיון.

<אורי בן ברוך: כאן אפשר לראות מה הצלחנו לעשות במהלך השנתיים.

<אורי בן ברוך: כנס יסוד החברה ברחובות, אתם רואים את יעקב, ואורי והגיעו הרבה אנשים ויסדנו חברה.

<אורי בן ברוך: מיד עם סיום הכנס, לא סתם הקמנו חברה אלא באמת הלכנו לקורס יזמות חקלאית, בדגש על חקלאות.

<אורי בן ברוך: גם אברהם נגוסה ביקר שם.

אברהם נגוסה: אני הייתי בכנס.

אברהם נגוסה: הייתי עם שר החקלאות.

<אורי בן ברוך: זה טקס חלוקת תעודות של הקורס, השר הגיע בעצמו ובירך את הקבוצה בצורה רצינית ועניינית.

<אורי בן ברוך: איפה אנחנו עומדים לגבי הקרקע?

<אורי בן ברוך: הקרקע היא בעצם שייכת להסתדרות הציונית.

<אורי בן ברוך: הלכנו לאיבוד עם כל המגוון הרחב של האחראים על הקרקע במדינת ישראל.

<אורי בן ברוך: משרד החקלאות, רשות מקרקעי ישראל, ההסתדרות הציונית הסוכנות היהודית והקרן הקיימת וכולי.

<אורי בן ברוך: הצלחנו להגיע להסכם בין מבוא חורון להסתדרות הציונית וקיבלנו את השטח לעשר שנים בלי שכירות, בלי שום דבר, שבניסיון הזה אנחנו מחויבים לעשות משהו מאוד אקטיבי.

<אורי בן ברוך: דווקא הקרקע מתאימה לנו, מקום פוטנציאלי להצלחה במה שאנחנו חולמים ורוצים לעשות.

<אורי בן ברוך: אני יודע שתיכף רענן יכעס עלי שכאילו זה תיירותי - - -

<משה אהרוני: אני אמרתי את הדגש, אתם תעשו מה שאתם רוצים.

<אורי בן ברוך: במקרה הזה, במקום הזה אנחנו מוצאים לנכון גם לעסוק בנושא של תיירות כי זה בדיוק בצומת לטרון, מנזר השתקנים.

<רענן אמויאל: אני מצטרף לקריאה של משה, תבדקו את עצמכם לפני שאתם עושים השקעות.

<רענן אמויאל: אני לא פיקוח ואני לא משטרה.

<אורי בן ברוך: יש לנו עורך דין מלווה.

<אורי בן ברוך: רשמתי את זה.

<משה אהרוני: אני רק רוצה שחלילה לא תיפלו.

אברהם נגוסה: ההסכם הוא בין ההסתדרות הציונית לקיבוץ מבוא חורון.

אברהם נגוסה: לכן אתם צריכים ללכת צמוד לחוק וצריך יועצים משפטיים, כדי שלא ליפול.

<משה אהרוני: חלילה שלא יפלו.

<משה אהרוני: זה הדבר האחרון שאנחנו רוצים.

<משה אהרוני: אגב, אני רוצה להעיר לגבי תיירות, רענן הרחיב לגבי הקצאת קרקע חקלאית בלבד.

<משה אהרוני: אני רוצה לתת לכם דגש, יש תקנת פטורים של מיזם תיירותי.

<משה אהרוני: תקנת הפטור 2541.

<משה אהרוני: רשות מקרקעי ישראל עובדת על בסיס תקנות פטור.

<משה אהרוני: היא לא יכולה סתם להקצות לאנשים.

<משה אהרוני: יש תקנת פטור שאומרת מיזם תיירותי ייחודי שזה יכול להיות, אבל זה צריכים לעבוד מול משרד התיירות שיקבל המלצה, ואחרי זה יש ועדה משותפת של רשות מקרקעי ישראל ומשרד התיירות.

<משה אהרוני: אני לא מכיר כל כך מה התנאים להיכנס למיזם הזה, אבל זה יכול להיות כיוון לא רע.

<אורי בן ברוך: החלק התיירותי זה יותר מרכז מבקרים, זה שולי.

אברהם נגוסה: זה בשלב הבא, לא השלב הראשון.

אברהם נגוסה: אז בואו לא נפתח את זה.

אברהם נגוסה: זן ישיבה ראשונה שאנחנו מקיימים בנושא לכן אנחנו עכשיו לומדים את כל הכיוונים.

אברהם נגוסה: בפעם הבאה נזמין גם את משרד התיירות, ואת כל הגורמים הרלבנטיים ואז נרחיב את הנושא.

אברהם נגוסה: כעת בואו נתמקד בנקודה הזאת, אנחנו יודעים מאיפה האדמה ובאיזה תנאים הם קיבלו.

אברהם נגוסה: הם לא יכולים להתחיל בכוחות עצמם וצריכים עזרה.

אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על חקלאות בלבד כרגע ולא תיירות שאולי תבוא אחר כך.

אברהם נגוסה: בדיון הבא נדבר על תיירות ופרויקטים נוספים.

<אורי בן ברוך: דבר אחד שרציתי להוסיף למה שיעקב אמר.

<אורי בן ברוך: מהם היעדים שלנו, 270 דונם, בעצם על הפרק עכשיו אנחנו עומדים לפני גידור השטח, חיבור חשמל מים, עיבוד שטחים, בעצם להוציא פרוגרמה מסודרת של מהם החלקים שאנחנו מייעדים אותם לגידולי שדה ומהם החלקים שאנחנו מרכזים בגידולי חקלאות כמו פרות, צאן ומחסנים וכולי.

<אורי בן ברוך: זה החלק שאנחנו עומדים כאן בפניו.

<אורי בן ברוך: כפי שיעקב אמר מקודם, החברה התאחדה, הקמנו חברה חוקית עם ליווי של עורך דין וליווי עסקי.

<אורי בן ברוך: אספנו מכל חברי הקבוצה כ-400,000 שקל, הערכה משוערת מבחינה עסקית, אנחנו מדברים על בין 3-5 מיליוני שקלים, אני לא מדייק, אבל הייתי חייב להגיד את זה כדי שיהיה ברור מה אנחנו מבקשים מהוועדה או מוועדת השרים שדיברתם עליה מקודם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אורי תקצר כי אני רוצה לשמוע ממשרד הקליטה וממשרדים אחרים בנושא.

<אורי קבדה: אני אקצר.

<אורי קבדה: אני מברך על היוזמה לישיבה בוועדה בנושא החקלאות.

<אורי קבדה: אני סגן של יעקב.

<אורי קבדה: ברגע ששמעתי את היוזמה של יעקב הצטרפתי להקים חקלאות, להיות יזמים זה באמת עדיפות ראשונה.

<אורי קבדה: לא משהו קיים אלא משהו שהבאנו, אותנטי.

<אורי קבדה: הדברים שאנחנו מגדלים אולי גם החברה הישראלית תצטרף ותעתיק את המודל.

<אורי קבדה: הגענו עד עכשיו וזה בירוקרטיה ואם חברי הכנסת או הממשלה לא יעזרו לנו, תמיד נישאר בחלל.

<אורי קבדה: צריך לדחוף אותנו ולראות אותנו בעמדת המפתח להניף את הדגל.

<אורי קבדה: אני זוכר פעם שסיימתי קורס והלכתי להתקבל לעבודה שאלו אותי אם יש ניסיון.

<אורי קבדה: אמרתי אם לא תקבלו אותי איך יהיה לי ניסיון.

<אורי קבדה: בכל חברה שאנחנו הולכים, זה חוקי?

<אורי קבדה: זה חוקי?

<אורי קבדה: החוקי הזה זה לא תורה מסיני.

<אורי קבדה: אפשר לעשות הקלה ולעזור לנו להשתלב.

<אורי קבדה: הקפנו את המדינה מהפריפריה עד לעבר הקו הירוק ומצאנו את המקום שהוא מתאים.

<אורי קבדה: אני מבקש מכולם להתגייס ולעזור לנו להגשים את החלום.

אברהם נגוסה: תודה אורי.

אברהם נגוסה: העניין החוקי הוא חשוב וזה בשבילכם כדי שלא תפלו בהתחלה.

אברהם נגוסה: הכל מתנהל כאן על פי החוק ומי שהולך בניגוד לחוק נופל.

אברהם נגוסה: לכן הם מייעצים לכם מנסיונם וגם אני אומר לכם שצריך להקפיד וללכת לפי החוק.

אברהם נגוסה: כל מה שאנחנו מדברים פה הוא איך אפשר לעזור לכם במסגרת החוק.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים מה הסכום שהם צריכים כדי להתחיל ביזמות, בין 3 ל-5 מיליון שקל.

אברהם נגוסה: אני לא מבטיח שום דבר, אני רק מדגיש את מה שדיברת עליו.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים להזמין את כל המשרדים הרלבנטיים, גם את משרד המשפטים.

אברהם נגוסה: האם יש אפשרות לקבלת פטור מחובת מכרזים ואם כך איך עושים את זה במסגרת החוק.

אברהם נגוסה: בכל זה נדון בפגישה ועכשיו אנחנו לומדים את הנושא.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מנציגת משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: העולים מתארגנים ביוזמה מבורכת ומה משרד הקליטה יכול לבוא ולתת להם?

<ענת אברג'ל: אני מנהלת תחום אגף יזמות עסקית במשרד הקליטה.

<ענת אברג'ל: ראשית כפי שהבנתי מכם, באמת לברך על היוזמה שהיא יוזמה מבורכת.

<ענת אברג'ל: ניכר כי צריך פה את משרד הכלכלה מכמה סיבות.

<ענת אברג'ל: קודם כל אני אזכיר שאנחנו מטפלים אך ורק בעולים שהגיעו עד 15 שנים.

<ענת אברג'ל: כפי שהבנתי מכם מי שמלווה אתכם זה מעוף, משרד הקליטה.

<ענת אברג'ל: אם מעוף מלווה אתכם סביר להניח שאתם מעבר ל-15 שנים בארץ, אז זה כאילו לא בקטגוריה שלנו.

<ענת אברג'ל: מה שאני כן יכולה לבוא ולהגיד, מהניסיון שלנו בסביבות 2014 וב-2016 היה ניסיון של גידול טף על ידי כמה יזמים, ולא הייתה כדאיות כלכלית.

<ענת אברג'ל: לכן אני מאוד מקווה שבסדר הגודל של בין 3-5 מיליון שקל יש כדאיות כלכלית, אני מניחה שיועצים כבר ליוו אתכם בתחום.

<ענת אברג'ל: היום מייבאים את הטף, בהשוואה ליבוא אם אתם תגדלו, אנחנו לא פה.

<ענת אברג'ל: מה שכן אני אומרת, אני חושבת שהמקום הזה הוא אך ורק במשרד הכלכלה, כי אם אתם באים ואומרים, גם אם יהיו מתחת ל-15 שנים בזכאות, כפי שאתם יודעים אנחנו יכולים לסייע עד 125,000 שקל הלוואה וכן יכולים לתרום את כל המעטפת של הייעוץ העסקי, הליווי, המודל, את כל הפסיליטי הזה אנחנו כן בהחלט יכולים לסייע.

<ענת אברג'ל: אבל התנאי הוא קודם כל שהעולים יהיו אך ורק עד 15 שנים בארץ.

אברהם נגוסה: טוב.

אברהם נגוסה: זה כבר לא יהיה רלבנטי.

אברהם נגוסה: אני ידעתי שתגידו את זה.

<ענת אברג'ל: אני לא מבינה למה משרד הכלכלה לא פה.

<ענת אברג'ל: זה ממש הנישה שלהם.

אברהם נגוסה: בסדר, משרד הכלכלה כנראה שלא הבינו בדיוק במה העניין.

<ענת אברג'ל: אבל כפי שאתה יודע יש חלוקה בין משרד הקליטה למשרד הכלכלה ומעל 15 שנה זה שייך להם.

אברהם נגוסה: אני יודע אבל אולי בקרב היוזמים יש עולים חדשים שהם פחות מ-15 שנה.

<אורי בן ברוך: זה 40 אנשים.

<אורי בן ברוך: אפשר לבודד, נגיד לתמוך באחד שהולך עכשיו לגדל 2,000 ראש כבש, לעזור לו בסכום?

<ענת אברג'ל: אז כך, על פי הנהלים זה אמור להיות לתעודת זהות מול המיזם.

<ענת אברג'ל: פה יש התאגדות של 40 חבר'ה, אז אולי את זה צריך להביא לוועדת ערעורים.

<ענת אברג'ל: יש פתרונות, כמו שאתה אומר לא כל דבר הוא תורה מסיני, אפשר לבוא ולבחון את הנושא לגופו.

<ענת אברג'ל: לא היה לי עוד מקרה כזה.

<ענת אברג'ל: יש לנו שותפים של שניים, שלושה שותפים בעסקים זה בסדר.

<ענת אברג'ל: אבל 40 חבר'ה בהתאגדות?

<ענת אברג'ל: יכול להיות.

<ענת אברג'ל: מי יודע?

<ענת אברג'ל: תמיד יש פעם ראשונה, אני מוכנה לבדוק את זה.

אברהם נגוסה: כמו תכניות אחרות, כמובן שאם יש עולים חדשים שמשתתפים בתכניות האלה פחות מ-15 שנים משרד הקליטה משתתף, מעבר לזה משרד הכלכלה משתתף או משרדים אחרים.

אברהם נגוסה: אנחנו נפתור את העניין הזה, אבל בהנחה שיהיו עולים חדשים לפי ההגדרה, אתם תצטרפו.

אברהם נגוסה: זה מה שאני רוצה.

אברהם נגוסה: אני לא מבקש שתעשו דברים בניגוד לנהלים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, איך אתם רואים את זה ואיפה אתם יכולים לתרום?

פנתהון סיום: אין לי שמץ של מושג מה אנחנו יכולים לתרום, אני רק יכול לבוא ולאמר שהיוזמה הזאת בעיני היא יוזמה מבורכת, חבל שהיוזמה הזאת לא הייתה לפני 20 שנים ואני אומר לכם שאם כל המשרדים הרלבנטיים יתגייסו יש לזה פוטנציאל גדול ואני מברך את היוזמים ומאחל בהצלחה.

אברהם נגוסה: אמרתי בהתחלה, כולם יברכו במילים יוזמה כזאת, אמרתי לא רק מילים.

אברהם נגוסה: ברכות במילים זה טוב, זה עידוד אבל מעשית בכסף, האם הסוכנות היהודית יכולה לעזור או בגיוס בקרב העם היהודי או שיש לכם תקציב כדי לעודד את היזמות הזאת.

אברהם נגוסה: אתם לא מוגבלים כמו משרד הקליטה ל-15 שנה.

אברהם נגוסה: אני לא מצפה עכשיו שתתן לי תשובה, אבל אני רוצה שהסוכנות תבדוק את הדברים האלה ותבואו לפגישה הבאה עם הצעה.

פנתהון סיום: קודם כל אם בקשה כזאת אני מוכן להעביר אותה הלאה ונבוא לפגישה הבאה עם תשובות אבל אני חוזר ואומר אני חושב שכל הגורמים הרלבנטיים הם אלה שלא נמצאים פה, גם משרד הכלכלה.

פנתהון סיום: לדעתי זה פספוס.

אברהם נגוסה: אמרנו וידענו שזה דיון ראשון, כעת הדברים ברורים ואנחנו יודעים את מי להזמין וגם להתעקש על כך שיגיעו לכאן.

אברהם נגוסה: נקיים את הדיון בתחילת המושב הבאה.

אברהם נגוסה: גם ממשרד החקלאות אנחנו מבקשים יותר, לאור מה ששמעת עכשיו לגבי האדמה, והשלב הראשון.

אברהם נגוסה: נכון שהם לא פוסלים שתהיה בעתיד תיירות אבל זה השלב הראשון, המטרה היא לעשות ניסיון לגדל טף.

אברהם נגוסה: השאלה האם יש לכם קרן או תקציב של יזמות בתחום החקלאות שאיתה אתם יכולים לעזור?

<רענן אמויאל: משרד החקלאות פועל בתמיכות בחקלאות על בסיס מינהלת ההשקעות בחקלאות.

<רענן אמויאל: מינהלת ההשקעות כל שנה אמורה להוציא חוברת תמיכות שבה סוגי הגידולים והתמיכות נעשים.

<רענן אמויאל: ככל הידוע לי התמיכות זה באזורי הפריפריה לחקלאות וגם לסוגים מסוימים, לא לכל הפעילויות החקלאיות.

<רענן אמויאל: כל שנה יש רשימה מסודרת בעניין הזה.

אברהם נגוסה: מה סדר גודל התקציב?

<רענן אמויאל: אני לא יודע מה סדר הגודל של התקציב.

<רענן אמויאל: אני יודע שזה סדר גודל של עד 20% מההשקעה, באזורי הפריפריה.

אברהם נגוסה: אני יודע שזה לא פריפריה, אבל האם לא נראה לך, מדובר כאן בעולים במצב מיוחד, האם יש אפשרות לראות את זה כמצב חריג ולתת להם את האפשרות?

<רענן אמויאל: אתה שואל את הבנאדם את הלא נכון כי אני לא אמור לתת תשובה לעניין הזה, אבל אם אתה שואל אותי אישית, אני בהחלט מסכים.

אברהם נגוסה: אני בודק אם ניתן לפנות.

אברהם נגוסה: אני לא מצפה היום.

<רענן אמויאל: מינהלת ההשקעות בחקלאות זה חוק, אלה לא החלטות מינהלתיות בתוך משרד החקלאות.

<רענן אמויאל: החוק קבע איפה שדה הפעולה של המשרד ובו אנחנו פועלים.

<רענן אמויאל: נכון, בתוך השדה הזה יש לנו אפשרות לקבוע איזה פעילויות חקלאיות יתאפשרו ואיזה פעילויות חקלאיות לא יתאפשרו, אבל מרחב הפעולה הגיאוגרפי נקבע לפי דעתי בחוק.

<ענת אברג'ל: לי יש מחשבה.

<ענת אברג'ל: פרויקט כזה אפשר להגדיר כפיילוט בין מספר משרדים, משרד הרווחה, אנחנו, ונניח צריך משרד הכלכלה להרים את הפרויקט הזה.

<ענת אברג'ל: אגב, יש תכנית חומש ליוצאי אתיופיה במשרד הכלכלה, שם יש המון כסף, אפשר להגדיר את זה ואז אם החבר'ה פה לדוגמה אומרים 20% מההשקעה, בחוק חובת המכרזים יש תקנה שאפשר לבוא ולשים כסף או שווה כסף.

<ענת אברג'ל: אז רשות מקומית או כל מיני כאלה.

<ענת אברג'ל: שאלה שאני שואלת, בהשקעה כזאת גבוהה מי היועץ שנתן להם להיכנס לזה, אני לא יודעת.

<ענת אברג'ל: על סמך מה הם השכיבו שם כסף בזמן שהם עוד לא תפרו את כל הפרויקט הזה.

<ענת אברג'ל: זה לא ברור לי.

<ענת אברג'ל: לדעתי יש פה גם - - -

אברהם נגוסה: אני אמנם לא יוזם, הבנתי אותך.

אברהם נגוסה: לפי מה שאני מבין את היוזם שאני מכיר אותו, פה זה לא עניין עסקי, לא עניין של להרוויח כסף.

אברהם נגוסה: במציאות של היום מגיע לפה טף בכמויות רבות, הקהילה קונה.

אברהם נגוסה: בעיקר הדור המבוגר אוכל אינג'רה כי זה בריא והם רגילים לזה והרופאים אפילו ממליצים על כך.

<ענת אברג'ל: אנחנו מכירים את התחום של הטף.

אברהם נגוסה: לכן רוצים פה ליצור משהו - - -

<ענת אברג'ל: זה ברור.

<ענת אברג'ל: אני שמה בצד ופותחת לכם חלון ואומרת שגובה של השקעה כזאת גדולה של כל אחד עם 10,000 שקל, לא ברור לי איך נכנסתם, לפני הוועדה הזאת.

<ענת אברג'ל: אבל אני רוצה כן לסייע כאחת שכן יוזמת הרבה פרויקטים בנושא יזמות עסקית בקרב עולים וביניהם גם יוצאי העדה, אני באה ואומרת שאיזה שהוא משרד צריך להרים את הדגל הזה ולתפור עוד משרדים.

<ענת אברג'ל: זה יקח מספר ישיבות, לפעמים זה לוקח גם למעלה משנה, בכדי לבוא ולהביא גם את מי שאחראי על המים – אפשר להביא כסף או שווה כסף, זה היינו הך – בשביל להביא את ההשקעה שאתם מבקשים אותה.

<ענת אברג'ל: זה מהצד, כשאני שומעת.

<ענת אברג'ל: זה המקום.

אברהם נגוסה: זה מערכתי.

אברהם נגוסה: המשרדים הרלבנטיים כל אחד ישתתף, וזה מה שאנחנו רוצים ליצור.

אברהם נגוסה: אנחנו רואים את זה כמשהו סמלי שחשוב מאוד לעודד.

אברהם נגוסה: גם הדור הצעיר שהלך ולמד חקלאות כפי שהיא אמרה, אנחנו רוצים שיהיה מקום של פיילוט כדי לנסות את זה ואז יהיה פיזור בפריפריה, כפי שאמרת.

אברהם נגוסה: אבל זה המקום עכשיו, 250 דונם, זה פיילוט שמנסים ולאחר מכן ללכת לכיוונים רחבים יותר.

<אורי בן ברוך: משהו קצר.

<אורי בן ברוך: רק לתת לך מענה.

<אורי בן ברוך: אנחנו באמת מלווים באנשי מקצוע הטובים ביותר ושותפים לנו הרבה מאוד אנשים טובים באמצע הדרך שנמצאים ועוזרים.

<אורי בן ברוך: אפילו לעשות את הפרוגרמה של השטח, זה הון תועפות של כסף וגם לשם אנחנו מגייסים, יש אנשים שעוזרים, אנחנו לא באים על חלל ריק.

<אורי בן ברוך: דבר שני, כן אנחנו רוצים להרוויח כסף.

<אורי בן ברוך: כן, מותר לנו לבוא ולהגיד בפעם הראשונה בכל תולדות הקהילה שלנו, אנחנו רוצים להיות עשירים, אנחנו רוצים להרוויח כסף והמקום הזה הוא פוטנציאל לעשות כסף ואפשר לעשות כסף ומי שישקיע בנו הוא רק ירוויח.

<אורי בן ברוך: הדבר הנוסף, ליעקב יש מפעל.

<אורי בן ברוך: אנחנו לא מדברים על גידול הטף, זהו אולי אחד מהדברים אבל גם תבלינים ותוצרים שיעקב כרגע מפרנס שלוש משפחות עם הרבה עובדים וכולי.

<אורי בן ברוך: יש דרישה מאוד גבוהה לתפוקה.

אברהם נגוסה: בואו נרחיב על כך בדיון הבא.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו קצר.

<אורי בן ברוך: מבחינתי זו איזו שהיא יריית פתיחה, שאנחנו רוצים את כל הגופים.

<אורי בן ברוך: אנחנו בסך הכל רוצים לגדול ולהיות חלק ממשהו שהוא הרבה יותר גדול וחלום שאנחנו רוצים להגשים אותו ואנחנו נעשה אותו גם עם השקעה.

<ענת אברג'ל: משרד הקליטה מממן חצי שנה עם מעסיקים עולים חדשים.

<ענת אברג'ל: כך שיש לך אפשרות לקבל סיוע, אם הם עולים חדשים, ממשרד הקליטה.

<ענת אברג'ל: לדעתי זה 75% מהשכר.

אברהם נגוסה: זה דיון ראשון ואנחנו בכיוון טוב.

אברהם נגוסה: לדיון הבא נזמין את כל הגופים הרלבנטיים כולל מרכזת ביצוע של התכנית הממשלתית על ידי ועדת השרים בראשות ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: הם צריכים לבוא כי בתכנית הממשלתית שהתקבלה בה החלטה בתחום הזה על ידי הממשלה, לעודד בני קהילת יוצאי אתיופיה ליזמות עסקית, כלומר יזמות ועסקים קטנים.

אברהם נגוסה: כאן יש דוגמה של יזמות שהקהילה בעצמה יוזמת ויש תקציב לכך.

אברהם נגוסה: אני אומר את זה במלוא האחריות שיש תקציב, התקציב נמצא במשרד הכלכלה ומשרד הכלכלה כבר הכריז והזמין את בני הקהילה לבוא ולהגיש בקשות.

אברהם נגוסה: אתם צריכים לפנות למשרד הכלכלה ובדיון הבא הם לא יוכלו לומר שלא פנו אליהם.

אברהם נגוסה: אתם צריכים עכשיו עם היועצים הכלכליים או המשפטיים שיש לכם לשבת להכין בקשה ולהגישה למשרד הכלכלה.

אברהם נגוסה: אם אתם רוצים כתובת מדויקת של האחראי במשרד הכלכלה נברר ונגיד לכם.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע בעיצור מרשות מקרקע ישראל אתה רואה את הדבר הזה ושומע את היוזמה, האם יש אפשרות להתגייס ולעזור להם בנושא?

<משה אהרוני: כסף אנחנו לא נותנים.

אברהם נגוסה: לא.

אברהם נגוסה: קרקע לחקלאות.

<משה אהרוני: אמרתי, האופציות להקצאת קרקע חקלאית כפי שרענן אמר הן שתיים: יכולה להיות הקצאה לקרקע לטווח ארוך, שזה דרך תקנה 25.5(א)(1) דרך ועדת קרקעות וצריכים לאתר קרקע ואז באים לוועדה, אם הוועדה מסכימה ואז מינהלת - - - ממליצה וזה רק באזורי פריפריה.

<משה אהרוני: זו אופציה אחת.

<משה אהרוני: אופציה שניה זו הקצאת קרקע לזמן קצר.

<משה אהרוני: זה לתקופות של שלוש שנים, ששם אי אפשר בכלל להשקיע בקרקע, מלבד הגידולים החקלאיים.

<משה אהרוני: לא מבנים, לא כלום.

<משה אהרוני: אופציה שלישית שאני מזהה זה המיזם התיירותי עם החקלאות, וזה צריכים לתפור את זה עם משרד החקלאות.

<משה אהרוני: אלו האופציות שיש.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: אלה שלושת האופציות.

אברהם נגוסה: אורי רצית להגיד משהו?

<אורי קבדה: אני רוצה לברך את הוועדה שהתכנסה בראשותך, כל האנשים ראו את זה, זה מאוד חשוב, ראו שהשתתפתם כמובן ביחד עם החברים שלנו, ויעקב.

<אורי קבדה: אני פונה לנציג משרד החקלאות ואומר לו שבכל מקום יש לנו רצון לעשות, אפילו אם תגיד שיש מקום בפריפריה, אנחנו נוכל להתגייס.

<אורי קבדה: אני מבקש שתבדוק את הנושא הזה, אנחנו נוכל להצטרף.

<אורי קבדה: מצאנו ממש מקום מרכזי וראוי, רק לניסיון.

<אורי קבדה: אנחנו רוצים בכל מרכזי הקליטה ברחבי הארץ, אנחנו רוצים לגייס לא רק חקלאים, כל מי שמעוניין בנושא, אנחנו מעוניינים גם לצרף את החברה הישראלית לקבל הדרכה ולהדריך.

<אורי קבדה: תודה ר בה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכם.

אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך על היוזמה, היזמות העסקית ליוצאי אתיופיה בתחום החקלאות.

אברהם נגוסה: זהו מודל לחיקוי שיכול לעודד את הדור הצעיר שלמד פה, שיזמו דברים כאלה.

אברהם נגוסה: לכך ועדת השרים הקצתה תקציב ואנחנו צריכים לנצל את זה.

אברהם נגוסה: לכן אני מברך על היוזמה וההתארגנות, יישר כח.

אברהם נגוסה: אני מברך את המשרדים שהגיעו וגילו נכונות לעזור במסגרת החוק הקיים.

אברהם נגוסה: יש פה הזדמנות לחזק את היוזמים.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון במושב הבא ונזמין את משרד החקלאות כמובן, רשות מקרקעי ישראל, הסוכנות, ההסתדרות הציונית, הקרן הקיימת ומשרד הכלכלה כמובן, משרד האוצר, משרד המשפטים.

<ענת אברג'ל: יש משרד גיל 50 אפשר גם אותם לגייס.

<דנה גורדון שושני: המשרד לשוויון חברתי.

<ענת אברג'ל: גם משרד הרווחה יכול להיכנס.

אברהם נגוסה: המשרד לשוויון חברתי, משרד הרווחה, נזמן אותם.

אברהם נגוסה: טלל ממשרד ראש הממשלה שמתכלל את כל התכניות המיוחדות ליוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: הדיון יתקיים במושב הבא ובינתיים אני מציע שתפנו למשרד הכלכלה עם הסכום שציינתם על מנת לקבל סיוע לעידוד היזמות.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים.