ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 644, 2017-12-25 11:30

איתן כבל: שלום לכולם, בוקר טוב.

איתן כבל: ישיבה שנייה של הוועדה.

איתן כבל: גברתי מנהלת הוועדה, היועץ המשפטי, רשמת, דובר, חבר הכנסת חאג' יחיא, ברשותכם – תקנות התכנון והבנייה (התקנת מיתקן גישה אלחוטית לתקשורת בשיטה התאית), התשע"ז-2017.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר את מה שכבר הסב את תשומת הלב שלי היועץ המשפטי: התקנות האלה כבר נדונו בכנסת הקודמת - -

<איתי עצמון: ולפני הקודמת.

איתן כבל: אפילו לפני הקודמת, ועקב מחלוקות אנחנו פה.

איתן כבל: אני מקווה שמשרדי הממשלה נפגשו והצליחו להיפגש ולהידבר ביניהם ולהגיע להבנות בלי התיווך אבל אם נצטרך להחליט, אז נקבל החלטות כל עוד לא תביאו לנו דברים מופרכים ואז נשלח אתכם חזרה הביתה.

איתן כבל: אבל ברשותכם, מי מציג?

איתן כבל: שאני אציג?

<אפרת ברנד: להציג את הרקע?

איתן כבל: כן, ממש.

איתן כבל: להגיד מה התקנות האלה?

איתן כבל: מה היה בפעם הקודמת שעכשיו הבאתם את זה מתוקן?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה לא טוב היום כדי לתקן אותו בתקנות האלה?

<אפרת ברנד: שלום, אני מהלשכה המשפטית של מנהל התכנון.

<אפרת ברנד: אתן רקע להתקנת הסעיף: באוגוסט 2001 פורסם תיקון 25 לחוק התקשורת במסגרתו הוסף לפרק ו' לחוק התקשורת סימן ה' שעניינו מתקן גישה אלחוטית.

<אפרת ברנד: מתקן גישה אלחוטית מוגדר בחוק, בסעיף 27א(א) לחוק כמתקן בזק שממדיו אינם עולים על 30X50X80 ס"מ המשמש או המיועד לשמש לצרכי קליטה ושידור ברשת גלישה הפועל בתדרים שקבע השר לעניין זה.

<אפרת ברנד: במסגרת חוק התקשורת נעשה תיקון עקיף לחוק התכנון והבניה.

<אפרת ברנד: התווסף סעיף 266ג שקבע בדומה לסעיף 27א(א) לחוק התקשורת, שהתקנת מתקן גישה אלחוטי ומתקן העגינה שנושא אותו, שנעשה לפי סעיף 266ג, פטורה מהחובה לקבל היתר בניה.

<אפרת ברנד: ובנוסף, הסעיף קובע שלשר האוצר, בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע תנאים נוספים לעניין תחולת הפטור ודרכי ההתקנה.

<אפרת ברנד: בעצם אלה התקנות.

<אפרת ברנד: התקנות האלה מסדירות את תחולת הפטור.

<אפרת ברנד: אני אציין גם ששנה אחרי פרסום החוק פורסמו תקנות התקשורת בזק ושירותים (תדרים למתקני גישה אלחוטית), בהן קבע שר התקשורת את תחומי התדרים בהם יפעלו מתקני גישה אלחוטית, ובמסגרת תחומי תדרים אלו נכללו גם תחומי תדרים שהוקצו לשימושם של החברות הסלולריות, אנטנות סלולריות.

<אפרת ברנד: בעקבות כל מיני הליכים משפטיים שהיו ובעקבות איזו שהיא הסטה שנעשתה לכיוון שימוש במתקני גישה אלחוטית, נערכה בזמנו ישיבה אצל היועמ"ש לממשלה דאז, מני מזוז, ובמסגרתו הוא קבע שהסדר הפטור אמנם חל גם על מתקן גישה אלחוטית של תקשורת סלולרית אבל הוא קבע שבעקבות כל מיני התפתחויות שחלו גם בדין וגם במציאות העובדתית שממועד התקנת התדרים בשנת 2002, יש לכנס איזה שהוא צוות.

<אפרת ברנד: צוות שהיו חברים אליו מנהל התכנון, משרד התקשורת והמשרד להגנת הסביבה, על מנת שייתן דעתו להסדרים המאזנים של תקנת הפטור.

<אפרת ברנד: הצוות, כפי שציין היושב ראש, התכנס אז והגיע לאיזה שהוא נוסח של תקנות שהונח על שולחן ועדת הכלכלה, שכפי שאמרתי, לפי הסעיף המסמיך נדרש לאישורה.

<אפרת ברנד: ואז נתגלעו כל מיני מחלוקות פנים-ממשלתיות ובעצם הנוסח הוסר משולחנה של ועדת הכלכלה וחזרנו לעשות שיעורי בית פנימיים ועבודה פנימית בין משרדי הממשלה השונים.

<אפרת ברנד: ובאמת, אחרי עבודה רבה בראשותו של המשנה ליועמ"ש לממשלה, ארז קמיניץ, הגענו לנוסח שלדידנו הוא נוסח מאזן.

<אפרת ברנד: נוסח שמצד אחד מאפשר את קביעת המחוקק הראשי שזה צריך להיות בפטור, כלומר שהתקנת המתקן צריכה להיות בפטור אבל מנגד, מגבילה את מספר המגעות בצורה מאוד משמעותית, באופן שלוקחת חזרה את ההסטה שנעשתה לכיוון המגעות, לוקחת לכיוון השני ומגבילה באמת את מספר המגעות - -

<לאה ורון: אולי תאמרי שזה מכאן גישה אלחוטית ולא מגעות כדי שאחר כך, מי שיקרא את הפרוטוקול יבין על מה את מדברת.

<אפרת ברנד: אוקי, בסדר.

<אפרת ברנד: זהו, זה התקנות שאנחנו מביאים אליכם היום, מוסכמות על כל משרדי הממשלה.

איתן כבל: תודה לך.

איתן כבל: המשרד להגנת הסביבה פה?

איתן כבל: גברתי, מה שאני מבקש לדעת זה קודם כל מה הבעיה עם המתקן הזה?

איתן כבל: זאת אומרת, האם יש בעיות של קרינה, כדי שנדע לפני שאנחנו קוראים איך יוצאים מפה ומתקדמים הלאה לשאלות הנוספות.

איתן כבל: האם נחה דעתכם?

איתן כבל: האם נעשו הבדיקות?

<הדס פיקסלר: אז אני אסביר: הפטור שיש למתקן גיזה אלחוטית הוא פטור מהיתר בניה.

איתן כבל: קודם כל תסבירי מה זה המתקן הזה או שמישהו ממשרד התקשורת יסביר כדי שנדע מה זה המתקן הזה?

<נתי שוברט: אני סגן מנהל מינהל הנדסה במשרד התקשורת.

<נתי שוברט: מתקן גישה אלחוטי, כמו שציינה היועצת המשפטית ממנהל התכנון, אפרת, הוא מוגבל במידות שלו.

<נתי שוברט: היא ציינה אותם: 30X50X80.

<נתי שוברט: זאת אומרת, זו איזו שהיא תיבה שמוצבת על הגג.

<נתי שוברט: בתוך התיבה יש למעשה קורנים, אנטנות, כמו שאנחנו רואים על תרנים שקיימים לאורך הכביש ואז רואים עליהם כל מיני סוגים של אנטנות?

<נתי שוברט: אז שמים אנטנות בתוך אותה תיבה שעל הגג.

<לאה ורון: שגובהן?

<נתי שוברט: מצומצם למידות של התיבה הזאת.

<נתי שוברט: לא יותר, כמובן 80 זו מידה חיצונית אז זה קצת פחות אז זה לא יותר מ-75 הגובה שלהם.

<נתי שוברט: ולמעשה, כמו שהאנטנות על התרנים שאנחנו רואים לאורך הכביש, יורדים מהם כבלים ומתחברים בסופו של דבר לאיזה ציוד אלקטרוני שגורם לשידור ולקליטה להתבצע, שידור ליחידות המנוי שלנו, שאנחנו נושאים אתנו וקליטה מהם, למעשה גם על מנת שאותה תיבה תביא איזו שהיא תועלת מחברים אותה גם לציוד אלקטרוני כמו שיש, כמו שאמרתי קודם, למתקנים אחרים בהיתר, ועל ידי זה מצליחים לקיים קשר בסביבה קרובה של אותה תיבה.

<נתי שוברט: יש מגבלות לתיבה הזאת בגלל הממדים שכמובן אי אפשר לשים שם אנטנות – אפשר לשים רק אנטנות מצומצמות - -

איתן כבל: סליחה, אני לא שואל כאילו שבגלל שקוראים לי כבל אני מבין בזה: ממה שאני הבנתי, ממה שנאמר, שזאת קופסה כמו קופסה של בזק, שהיא בגודל שלא יעלה על 30X50X80, ויש בפנים אנטנה שהיא קטנה במידותיה מהקופסה עצמה, היא יכולה להיות בסדר גודל כזה והיא סגורה שם.

איתן כבל: ממנה יוצאים הכבלים - -

<לאה ורון: כן, אבל השאלה שלי נסבה סביב העניין של איפה היא מונחת או למה היא מחוברת?

<לאה ורון: האם הבנתי נכון מדבריך שהיא מחוברת לאותה אנטנה גדולה של חברות הסלולר שאותן אנחנו מכירים?

<נתי שוברט: לא, לא.

<נתי שוברט: ציינתי אותן כדוגמה לדברים שיהיה לנו קצת מוחשי מה כל המילים המופשטות האלה אומרות.

<נתי שוברט: למעשה, זה מתקן סלולרי קטן, כפי שגם אפשר להבין מהממדים של הקופסה אבל הוא מתקן סלולרי לכל דבר עם מגבלות.

<לאה ורון: איפה הוא נמצא?

<נתי שוברט: הוא מותקן בעיקר באזורים מיושבים, איפה שאוכלוסייה גרה בה, וזה מהטעם – וזה עלה מהצוות הבין-משרדי שאפרת דיבר עליו קודם, שמינה היועץ המשפטי לממשלה דאז מזוז, שראשי רשויות משיקולים כאלה ואחרים ולא ניכנס אליהם, היום לא מאפשרים הקמת אתרים.

<נתי שוברט: קשה מאוד לקבל היתר בניה באזור מיושב, וזה אומר איפה שעיקר האוכלוסייה גרה.

איתן כבל: דרור לוינגר הציג בפנינו תמונה של מתקן כזה.

איתן כבל: כן, בבקשה.

<קריאה: הוא מנהל אגף תקנות במנהל התכנון.

<נתי שוברט: אז כמו שאמרתי, הצוות הבין-משרדי הזה בשעתו עשה בדיקה ומצא שבגלל קשיים בקבלת היתר בניה למתקנים על ידי ועדות התכנון והבניה המקומיות, אז הדרך היחידה - -

איתן כבל: מה, בעיות של כסף?

<נתי שוברט: לא יודע.

איתן כבל: עוד לפני הקרינה.

<נתי שוברט: כן, בלי קשר לקרינה.

<נתי שוברט: כשמוגשות בקשות אז יש עיריות שמתוך איזו שהיא תפיסה – למשל, עיריית הרצליה, נציג עיריית הרצליה שהופיע בפני הוועדה אמר שעיריית הרצליה כתפיסה, לא רוצה שיהיו אצלה מעט מאוד מתקנים.

איתן כבל: אתה כבר נכנס - -

<בת שבע נחמיה: המענה של המתקן הזה הוא מצומצם יותר בגלל היקף הכיסוי שלו, הוא מצומצם יותר בהשוואה לאנטנות הגדולות ולכן, הוא נותן מענה - - -

איתן כבל: קודם כל, גברתי ממשרד התקשורת, תעצרי כאן.

איתן כבל: אני הבנתי, אתה הלכת למקום אחר.

איתן כבל: זה, לאחר מכן נשמע את המשרד להגנת הסביבה או שיתכתב עם משרד התקשורת או לא אבל השאלה הראשונה ששאלתי היא אחרת לגמרי: האם הנחת המתקן על גג של בית או מרפסת או כל מקום שזה מאושר היום או יאושר, האם זה מחייב אגרה מיוחדת להתקין את זה או לא?

יעקב כהן: למשרד להגנת הסביבה כן, לא לרשות המקומית.

איתן כבל: זאת אומרת, על כל מתקן כזה.

יעקב כהן: כן.

יעקב כהן: יש הסדר פרטני שמשלמים עליו אגרה למשרד להגנת הסביבה.

<לאה ורון: בגובה?

יעקב כהן: סדר גודל של 5,000 ₪.

איתן כבל: למתקן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעל הבית, אתם משלמים לו כשכירות שמשתמשים בגג שלו?

איתן כבל: בוודאי.

איתן כבל: ודאי וודאי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני שאלתי כדי לקבל תשובה כדי שזה יהיה רשום בפרוטוקול.

איתן כבל: בוודאי, אנחנו נגיע לזה תכף.

איתן כבל: יש לזה התייחסות בתקנות, לא לגובה המו"מ אבל לעניין המותר והאסור.

איתן כבל: חוץ מזה, נכון שהמתקנים האלה הם מתקנים שככל שאתה רוצה שהקליטה תהיה יותר גבוהה, אז אתה צריך יותר מתקנים כאלה באזורים וזה יחליף את המגדלים האימתניים, מחליף עד גבול מסוים - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: כדי גם שאנשים לא יצאו להפגנות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנשים לא יראו את האנטנות, לא יצאו להפגנות כי מבינים שהאנטנות עם קרינות.

איתן כבל: זה שהרשויות ויתרו על הכסף?

איתן כבל: וואלה, אבל זה כבר עניין שלהם.

איתן כבל: העניין ברור אלא אם כן יש לך עוד דרמה מיוחדת שלא שמענו אז נשמח לשמוע.

<נתי שוברט: לא, הדבר היחיד שאני רוצה לציין אולי בהקשר הרחב יותר, ונגע פה חבר הכנסת בעניין - דווקא זה שמשתמשים במתקנים שהם מוגבלים, זה בעצם לטובת הציבור.

<נתי שוברט: באיזה מובן?

<נתי שוברט: שאם הם לא היו אז הקרינה מהמכשיר הנישא שלנו היתה עולה כי הם רחוקים מאותו תורן בהיתר שנמצא רחוק מהם.

<נתי שוברט: אני מרשה לעצמי להגיד מדיונים משותפים שישבתי גם פה בוועדה - -

איתן כבל: עזוב, אני אעשה לך את זה בקיצור: מה שאתה רוצה להגיד לנו, עכשיו אני אומר את זה בשמך: ככל שיש יותר מתקנים כאלה קורים שני דברים: פעם אחת הקליטה תהיה טובה יותר ודבר שני, לשיטתכם, זה יקטין את הקרינה מהמכשיר אל אוזנו ומוחו של המשתמש כי ככל שהמכשיר צריך להתאמץ ולהתחבר לאחת האנטנות כדי שהוא יוכל לנהל שיחה כמו שצריך - אנחנו מכירים את זה שהמכשיר מתחמם או שאתה מרגיש שהוא מתאמץ כמו ש"אפל" היום עושים לנו היום בטלפונים, שזה דיון נפרד.

איתן כבל: לא הבנתי פתאום איך הוא מתחמם, לא עשיתי בו כלום, הוא כבר מתחיל לעשות לי...

איתן כבל: נכון, כדי שאני אחליף.

איתן כבל: אנחנו בסבב הזה - גברתי מהמשרד להגנת הסביבה, האם נחה דעתכם ולמה אתם מקבלים את הכסף?

<הדס פיקסלר: אני עורכת דין מהמשרד להגנת הסביבה.

<הדס פיקסלר: אז אני אסביר: קודם כל, הכסף הולך לאוצר המדינה ולא למשרד להגנת הסביבה.

<הדס פיקסלר: דבר שני, הפטור שיש לאותם מתקנים שהיום באים להסדיר ולצמצם אותו, הוא פטור מהיתר בניה.

<הדס פיקסלר: הפטור הוא לא מההיתרים שנותן המשרד להגנת הסביבה.

<הדס פיקסלר: הסמכויות שלנו מוסדרות בחוק קרינה - -

איתן כבל: הבנתי, העניין ברור.

<הדס פיקסלר: זאת אומרת, כל מתקן כזה, אם יש אתו בעיה מבחינת הקרינה, הוא לא יקום כי הוא לא יקבל היתר מאתנו בלי שום קשר לתקנות האלה.

איתן כבל: אוקי.

איתן כבל: יש כאן נציג של הרשויות המקומיות?

איתן כבל: יש כאן נציג של משרד הבריאות?

איתן כבל: נחה דעתו של משרד הבריאות?

איתן כבל: אוקי, חשבתי שזה אך טבעי.

איתן כבל: עכשיו, אם אני מתקדם אליכם, מבחינתכם, נחה דעתכם שמתקנים כאלה לא מהווים או שההסדר מאוזן מבחינתכם?

<הדס פיקסלר: א.

<הדס פיקסלר: ההסדר מאוזן.

<הדס פיקסלר: ב.

<הדס פיקסלר: כל מתקן ומתקן נבדק פרטנית על ידי הממונה על הקרינה וניתנים לו תנאים בהיתר שמחייבים אותו.

<הדס פיקסלר: אם משהו מסכן, הוא לא יקבל היתר.

איתן כבל: אני הבנתי.

איתן כבל: אני רק רוצה לשאול שאלה נוספת: אם אני מסתובב על הגג, סתם, יש שם אחלה תצפית, ואני מסתובב ליד המתקן כי הנחת העבודה שאנשים לא מסתובבים על הגגות סתם ככה לתומם.

איתן כבל: ואם בכל זאת לתומי שחתי לי בגג, מה...

<הדס פיקסלר: אני אסביר: לכל מתקן, בהתאם לרמת הקרינה שנפלטת ממנו, יש טווח שלגביו נדרשת הגבלת גישה.

<הדס פיקסלר: זאת אומרת, יש אנטנות שהן מאוד מאוד קטנות, שהן מותקנות בתוך מבנים למשל, ושם כתוב ממש רק על הקופסה עצמה: סכנת קרינה, לא לפתוח.

<הדס פיקסלר: יש אנטנות גדולות, שיש גדר במרחק גדול - -

איתן כבל: כן, לא על אלה אני מדבר, זה ברור כשמש.

איתן כבל: אני מדבר על הגודל שבחוקי התכנון והבנייה - -

<הדס פיקסלר: אז יש הגבלת גישה עם שילוט שמזהירה מפני קרבה יתירה, פתיחה של הקופסה וכולי.

איתן כבל: חוץ מפתיחת הקופסה, אתה שם גדר?

איתן כבל: יש בתקנות?

<הדס פיקסלר: בתנאי ההיתר שלנו, כשנדרשת הגבלת גישה, היא חלק מתנאי ההיתר להקמת אותו מתקן.

איתן כבל: טוב, אנחנו נגיע לשם כשנקרא ונראה.

איתן כבל: בבקשה חאג' יחיא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשבאים לבעל הבית ורוצים להשכיר, מסבירים לו את זה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מסבירים לו כמה מרחק וכמה אסור לו לעלות לגג או באיזה מרחק, ואם הוא צריך להגיע לדוד שמש או לא יודע מה?

<הדס פיקסלר: השילוט שמגביל גישה - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני שאלתי שאלה אחרת כי את מה שאמרת אני הבנתי די טוב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני שאלתי אם משרד התקשורת שמגיע אלי הביתה ואומר לי: תשמע, יש לך משכורת טובה - -

<הדס פיקסלר: חברת הסלולר עושה את זה, היא תשאל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, יש לך משכורת טובה שאתה משכיר את הגג שלך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם מסבירים לו שתשמע, הפקענו ממך את הגג הזה תמורת התשלום הזה שאנחנו משלמים לך - -

איתן כבל: האם יש חובת יידוע?

יעקב כהן: ברוב המקרים המתקן, אין אליו גישה שבן אדם יכול להתקרב אליו מעבר - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: בבית שלי יש גישה, בסדר?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני שואל: אני מקבל גם את ההסבר או שכבר מחתימים, מראים לו את המזומנים ואז אומרים לו: תשמע, מה יש לך? מה תפסיד?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא בסך הכל 80X50X30 זה הגודל, אפשר לשים אותו באיזו פינה וזה מה שקורה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו השאלה כי זה שיש לו גישה, אין לו גישה, מחר יעשה שיפוץ, יעשה תוספת וירצה שתהיה לו גישה.

יעקב כהן: לא, מה שקורה, האנטנה מותקנת על - - - היא משדרת מתוך הבניין כלפי החוצה.

יעקב כהן: גם אם בן הגיע מאחורי המתקן, עדין הוא לא בתוך האלומה של הקרינה, הוא לא עומד בספים.

יעקב כהן: יש איזה - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הרדיוס שהוא צריך להיות עם המתקנים שאנחנו מדברים עליהם?

יעקב כהן: למיטב ידיעתי אין בעיה להיות מאחורי האנטנות, יש פה גם את המשרד להגנת הסביבה ממנהל הקרינה.

יעקב כהן: אין מניעה להגיע לקופסה - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, היא אמרה שיש מרחקים והיא אמרה - - -

איתן כבל: חברים סליחה, אנחנו נגיע לסעיף.

איתן כבל: הרי יש סעיף שנותן בדיוק את ההנחיות כיצד - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, כי אם לא - - -, אני אצביע נגד חד-משמעית.

איתן כבל: בסדר גמור, אין בעיה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: - - כי כשמפקיעים מרשות מקומית, מנבחרי ציבור באותה רשות מקומית את ההתערבות ואת הדעה שלהם או של הוועדה המקומית, זה אומר שיש להם התנגדויות שווא ויש להם סיבות למה הם מתנגדים כי יש גם ועדות ערר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני הייתי ראש עיר, הייתי ראש ועדה מקומית ואני לא אישרתי והגיעו לוועדת ערר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אני אומר לכם בדיוק, לא על המתקן הזה, על משהו אחר.

איתן כבל: אנחנו נגיע לזה ונדאג לעשות סגירה מכל הכיוונים.

איתן כבל: השאלות שלך הן שאלות במקומן וניתן להן התייחסות.

איתן כבל: אני רוצה לברך את עובדות המרכז לשלטון מקומי, ברוכות הבאות.

איתן כבל: בדיוק חסר לנו נציג השלטון המקומי אבל.

איתן כבל: ..

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל האורחות לא מייצגות בינתיים בנושא הזה.

איתן כבל: מכל הארץ אתן?

<קריאה: ראש העין.

איתן כבל: כולן מראש העין?

איתן כבל: רק את.

איתן כבל: מכל הישובים בארץ.

איתן כבל: תיהנו.

איתן כבל: אתם כל היום פה?

<קריאות: כן.

איתן כבל: למה עשית באסה כזאת?

<קריאה: כשתראה ערוץ הכנסת כל לילה תבין למה.

איתן כבל: אז זאת בעיה שלך, אף אחד לא מכריח.

איתן כבל: אז ברשותכם, אנחנו נמשיך בדיון.

איתן כבל: הבנו את העניין הזה.

איתן כבל: יש מי מהאורחים שרוצים לתת התייחסות כללית?

איתן כבל: הערה?

איתן כבל: הארה?

איתן כבל: אז ברשותכם, אנחנו נעבור להקראה של התקנות.

איתן כבל: כמובן כל מי שיש לו שאלה, הערה, הארה, מוזמן להרים את ידו.

איתן כבל: מי שיתפרץ, חבל לו על הזמן.

איתן כבל: גברתי בבקשה.

<אפרת ברנד: מקריאה: "תקנות התכנון והבניה (התקנת מיתקן גישה אלחוטית לתקשורת בשיטה התאית), התשע"ח-2017.

<אפרת ברנד: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 265 ו-266ג לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר התקשורת, ועם המועצה הארצית, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות 1.

<אפרת ברנד: בתקנות אלה – "בעל רישיון – מי שקיבל רישיון כללי לפי חוק התקשורת ופקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972, למתן שידורי רדיו טלפון נייד;" ופה היועץ המשפטי של הוועדה הסב את תשומת לבנו שצריך להיות שירותי רדיו וזה מקובל עלינו.

<איתי עצמון: וגם, אני לא בטוח שמדובר על אותו רישיון.

<איתי עצמון: הרישיון הכללי הוא לפי חוק התקשורת, ויש רישיון נפרד לפי פקודת הטלגרף אבל זה עניין של נוסח, אפשר להעביר את זה מאוחר יותר.

<אפרת ברנד: מקובל.

<אפרת ברנד: ""גג בנין" – כהגדרתו בסעיף 27א(א) לחוק התקשורת; "דור חדש" – טכנולוגיה העומדת בדרישות המוגדרות בתקן Advanced – IMT ׁ International Mobile Telecommunication-Advanced) ) שנקבע על ידי ארגון התקשורת הבינלאומי; "היתר" – היתר לפי פרק ה' לחוק; "חוק התקשורת" – חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982; "יום" – יום עבודה; "מיתקן גישה אלחוטית" – כהגדרתו בסעיף 266ג לחוק, המשמש לתקשורת בשיטה התאית, הפועל בתדרים שקבע שר התקשורת לפי חוק התקשורת ולרבות מיתקן עגינה.

<אפרת ברנד: "מיתקן עגינה" – מיתקן או התקן, המשמש לחיבור מיתקן גישה אלחוטית אל גג בניין או אל מעקה גג הבניין, שאורכו לא יבלוט יותר מ-0.5 מטר ממעקה הגג או מגג הבניין אם אין בבניין מעקה; "ממונה" – הממונה כהגדרתו בחוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס"ו-2006 (להלן – חוק הקרינה); "תמ"א 36/א" – תכנית מיתאר ארצית לתקשורת, מיתקני שידור קטנים וזעירים, על שינוייה.

<אפרת ברנד: "

איתן כבל: יש הערות?

איתן כבל: אין הערות?

איתן כבל: נעלה את זה להצבעה.

איתן כבל: מי בעד תיקון נוסח?

איתן כבל: מי בעד ירים את ידו?

איתן כבל: בעד – הרוב

איתן כבל: נמנעים – אין

איתן כבל: תקנה 1 אושרה.

<אפרת ברנד: תנאים נדרשים להתקנת מיתקן 2.

<אפרת ברנד: התקנת מיתקן - -

איתן כבל: אני רק אספר לאורחות, שלא יחשבו שהן לא מבינות על מה מדובר: זה חברות הסלולר שרוצות להתקין מתקן בגג של הבניין, ויש את כל הבעיות, כן קרינה, אין קרינה, אפשר לשים, אי אפשר לשים, איפה אפשר לשים?

איתן כבל: אז רק שתהיו בעניינים.

איתן כבל: בבקשה.

<אפרת ברנד: "2.

<אפרת ברנד: התקנת מיתקן גישה אלחוטית (להלן – מיתקן) על גג בניין פטורה מהיתר, ובלבד שהתקיימו במיתקן, בנוסף על התנאים המנויים בסעיף 266ג לחוק, כל אלה: (א) טווח הבטיחות לבריאות הציבור, בכיוון האופקי, כהגדרתם בתמ"א 36/א לא יעלה על 4 מטרים, ואולם בשילוב של מיתקני שידור של יותר מבעל רישיון אחד או בשילוב של מיתקני" – פה אנחנו מבקשים לתקן: "בשילוב של מיתקני גישה אלחוטית של יותר מבעל רישיון אחד או בשילוב של מתקני גישה אלחוטית של אותו בעל רישיון המשדרים בשתי טכנולוגיות שונות לפחות, שאחת מהן היא טכנולוגיית דור חדש, טווח הבטיחות האמור לא יעלה על 6 מטרים.

<אפרת ברנד: "

איתן כבל: רגע, זאת אומרת, שאלה ראשונה: עקרונית, האם יכולות שתיים שלוש חברות להתקין את המתקן באותו מקום?

עבד אל חכים חאג' יחיא: או המתקן שלהם יכול לשמש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ..

איתן כבל: אני שאלתי שאלה.

איתן כבל: עזוב, יכול להיות שהם לא הגיעו ביניהם להבנות באזור מסוים, זה גם עניין של הבנות.

איתן כבל: כיוון שהגג הזה הוא כבר גג שיש בו מתקן, אז האם אין בעיה למשל לא מבחינת משרד הגנת הסביבה?

איתן כבל: זה אחד.

איתן כבל: דבר שני, האם זה לא מייצר טווחים יותר גדולים, יותר משמעותיים?

איתן כבל: שאלה שלישית: אפשר שבמתקן אחד ישתמשו כמה חברות, נכון?

איתן כבל: או שזה לא מתאפשר?

<נתי שוברט: סליחה שאני מתפרץ אבל מבחינת משרד התקשורת - כידוע, לפני מספר שנים נקבעה מדיניות של השר דאז - -

איתן כבל: כן, עזוב עכשיו מדיניות.

איתן כבל: אני שואל אם אפשרי או לא אפשרי?

<נתי שוברט: אפשרי, בוודאי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפשרי שעל אותו גג יהיו יותר ממתקן אחד?

<נתי שוברט: כן.

<נתי שוברט: יש גם דברים כאלה.

איתן כבל: הבנתי.

איתן כבל: האם זה מחייב תנאים אחרים?

<הדס פיקסלר: כשבודקים מתקן נוסף בסמיכות למתקן קיים, בודקים את ההשפעה המצרפית של שני המתקנים, ורק אם זה אפשרי מבחינת החפיפה לקרינה.

<הדס פיקסלר: ..

איתן כבל: אוקי.

<איתי עצמון: אני מבקש להפנות את תשומת ליבם של חברי הכנסת לכך שבנוסח התקנה המוצעת יש הפניה להגדרות בתכנית מתאר.

<איתי עצמון: נכתב: "טווח הבטיחות לבריאות הציבור, בכיוון האופקי, כהגדרתם בתמ"א 36/א".

<איתי עצמון: ההגדרות האלה לא מובאות מטבע הדברים לאישור הוועדה.

<איתי עצמון: אני הפניתי את תשומת ליבם של נציגי הממשלה לכך שיש מקום לעגן אותן בתקנות עצמן.

<איתי עצמון: אלה התקנות שמאשרת הוועדה, הוועדה צריכה לדעת מה היא מאשרת, וכמובן שלא סביר שהמרחקים האלה ישתנו בתכנית מתאר, והשינויים האלה בעצם ישולבו בתוך התקנות בלי שהדבר מגיע לכאן, לשולחן הוועדה.

<אפרת ברנד: אין לנו התנגדות נחרצת לכך.

<אפרת ברנד: אני רק רוצה להציג את החיסרון בהצעה, היתרון ברור.

<אפרת ברנד: החיסרון: למעשה, טווח הבטיחות לא יכול להשתנות, הוא קבעו בתקנות וזה ארבע מטרים ושישה מטרים, וזה לא יכול להשתנות.

<אפרת ברנד: ההגדרה של תמ"א 36/א היא למעשה הגדרה מקצועית של אופן מדידת טווח הבטיחות.

<אפרת ברנד: אני חושבת שבהיבט הזה – זו הגדרה מקצועית.

<אפרת ברנד: ולכן, החשש שאם אתה מטמיע את זה בתוך התקנות ואז יש תיקון מקצועי לתמ"א 36/א, צריך להגיע גם לוועדה לתיקון הגדרה, שהיא הגדרה מקצועית.

<איתי עצמון: אבל החלקים - - - זה ברור - -

<אפרת ברנד: אני אומרת לשיקולכם.

<אפרת ברנד: זה החיסרון בהצעה - -

איתן כבל: יש בעיה ללכת ברגל לוועדה?

איתן כבל: מה הבעיה?

<אפרת ברנד: אנחנו יודעים שהוועדה כל כך עסוקה בדברים חשובים.

<אפרת ברנד: ..

עבד אל חכים חאג' יחיא: נפנה זמן.

איתן כבל: תקריא.

<איתי עצמון: בדקתי את ההגדרה בתמ"א, הגדרה של טווח הבטיחות לבריאות הציבור היא כדלקמן: "המרחק המזערי מאנטנת שידור ועוצמת השדה האלקטרו-מגנטי נמוכה ממגבלות החפיפה על פי חיקוק או על פי תקן ישראלי, ובהיעדר תקן ישראלי על פי התקן שאימץ המשרד לאיכות הסביבה".

<איתי עצמון: אני מניח שהתקן הזה אמור להתפרסם גם באתר המשרד כי אחרת אין אליו נגישות.

<איתי עצמון: "טווח הנגישות נקבע כמרחק במטרים מהאנטנה".

<איתי עצמון: זו הגדרה אחת.

<איתי עצמון: ההגדרה השנייה היא: "טווח בטיחות בכיוון האופקי.

<איתי עצמון: טווח הבטיחות בתוך מרכז אלומת השידור לאורך ציר הסימטריה של אלומה הנמדד בכיוון האופקי".

<איתי עצמון: אלה שתי ההגדרות שקבועות היום בתמ"א.

<איתי עצמון: אני מציע לעגן את ההגדרות האלה בנוסח התקנות.

איתן כבל: מבחינתי אין שום בעיה.

<איתי עצמון: כמובן תוך תיקון שהתקן שמאמץ המשרד להגנת הסביבה יתפרסם באתר המשרד.

איתן כבל: היא אמרה שכן.

איתן כבל: הלאה.

<אפרת ברנד: "(ב) טווח הבטיחות לבריאות הציבור לא חורג מתחום המגרש שמוצב בו המיתקן, אלא אם החריגה היא לתחום רצועת דרך או שטח ציבורי פתוח, ובלבד שאינו חורג מעבר לתחום זכות הדרך או השטח הציבורי הפתוח.

<אפרת ברנד: (ג) המיתקן אינו מוצב – (1) על מבנה שנועד לשימור בתכנית מאושרת, תכנית מופקדת או לפי הודעה שפורסמה לפי סעיף 77 לחוק או לפי תנאים שנקבעו לפי סעיף 78 לחוק; - -

איתן כבל: למה?

איתן כבל: מה הבעיה?

<אפרת ברנד: מבנה שנועד לשימור – מבנה שיש לו הגבלות שונות ולא רוצים לשים עליו...

איתן כבל: תסכימי אתי שזה...

איתן כבל: בסדר, את אומרת שיסתכלו על הבניין לשימור מהשמיים, יראו את ה...

<נועה עמירז: - - -

איתן כבל: זאת אומרת, שהבניינים האחרים יהיו מכוערים, זה לא.

<אפרת ברנד: בכל אופן זה בניין עם מאפיינים ייחודים ושוב, כמו שאמרה נועה, מדובר פה רק על הליך פטור מהיתר שלא מאפשרים.

איתן כבל: בסדר.

<אפרת ברנד: (2) בשטח שנועד בתכנית לגן לאומי, לשמורת טבע, לאתר לאומי או לאתר הנצחה; (3) באתר עתיקות מוכרז לפי חוק העתיקות, התשל"ח-1979; (ד) מדובר באחד מאלה: (1) שינוי במיתקן קיים, החלפת מיתקן קיים במיתקן אחר או העתקת מיקומו של מיתקן קיים ובלבד שלאחר כל אלה נותר המיתקן באותו גג בניין.

<אפרת ברנד: (2) הקמה של עד עשרה מיתקנים חדשים על ידי אותו בעל רישיון בשנה קלנדרית ובכלל זה העתקת מיקומו של מיתקן קיים לגג בניין אחר.

<אפרת ברנד: "

<איתי עצמון: אלה בעצם התנאים שבהתקיימם יחול הפטור.

<אפרת ברנד: נכון.

איתן כבל: הערות?

יעקב כהן: אני מחברת פרטנר תקשורת.

יעקב כהן: יש לנו הערה קטנה לכל התקנות וזאת הערה לסעיף (ד)(2): בעצם מותר לנו להקים עד עשרה מתקנים לשנה.

יעקב כהן: אנחנו רוצים שבעשרה האלה לא ימנו המתקנים שבעצם מועתקים על כל גג בניין.

יעקב כהן: מטעמים טכניים עושים שינויים במתקנים האלה, כמובן באישור המשרד להגנת הסביבה.

יעקב כהן: אנחנו לא רוצים שכל שינוי במתקן יתבצע בתוך העשרה מתקנים.

יעקב כהן: ממילא כמות - -

איתן כבל: זאת אומרת, אתה רוצה שכל דבר יספר לך בנטו.

יעקב כהן: אני רוצה שחדשים – התופסת תהיה עשרה מתקנים חדשים שלא יכללו את - -

<אפרת ברנד: אבל זה סעיף 1.

<אפרת ברנד: אז איך זה יתכן?

איתן כבל: חברים, הבנו.

איתן כבל: אפשר להרגיע.

איתן כבל: אני אסביר בדיוק.

איתן כבל: הוא אומר: אני לא יודע אם זה נותן מענה או לא נותן מענה.

איתן כבל: הנקודה שנציגי החברות מעלים: הוא אומר: אין לנו בעיה עם התקנות.

איתן כבל: רק פה, לגבי סעיף2(ב), אנחנו, המדינה, מאפשרת לחברות עד עשרה מתקנים בשנה.

איתן כבל: הוא רוצה שזה יהיה נטו ולא ברוטו.

איתן כבל: דהיינו, אם יש לו חובת העתקה של מתקן קיים מסיבות שפתאום הכריזו על הבניין לשימור, הכריזו על הבניין על הבניין שהוא חלק משמורת טבע ופתאום מסתבר שהוא מוצג ארכיאולוגי או סתם כי אני לא יודע מה, אוקי?

איתן כבל: כי אצל השכנים קמה צעקה כזאת שהדייר כבר לא יכול, וצריך להעתיק מהפחד של השכנים.

<אפרת ברנד: כלומר, אתה רוצה להוסיף סעיף 1 על אותו גג בניין מאפשרת העתקה, וזה לא נמנה על העשרה מתקנים החדשים.

<אפרת ברנד: אתה אומר: גם אם אני לוקח מתקן מגג בניין אחד ומעביר אותו - -

איתן כבל: סליחה, יש לי הערה, אני מתנצל, אבל התקדמתי במחשבה.

איתן כבל: תראי, הרי במה העניין?

איתן כבל: הבנתי את הבקשה שלכם, היא על פניו נשמעת הכי לגיטימית אלא מאי?

איתן כבל: איפה הבעיה שלי בעניין הזה?

איתן כבל: ובתנאי שזה באותו אזור כיסוי.

איתן כבל: תן לי להסביר למה אני מתכוון: למה?

איתן כבל: כי אם אתה בעצם לוקח את זה – אם לא תקשיבו לא תדעו ואחר כך תשאלו ונתעכב, כמו שזה התעכב עד עתה.

איתן כבל: אז ברשותך, זה חשוב לי כי מבחינתם זו נקודה מאוד חשובה.

איתן כבל: כי איך העניין, מה אני בעצם אומר?

איתן כבל: כל הקטע זה לא אנטנה מרכזית שעומדת על ההר או בכביש.

איתן כבל: השיטה הזאת היא קרינה נמוכה והיא מכסה שטחים שטחים.

איתן כבל: זאת אומרת, אם נדמה בנפשנו את העיר מחולקת לרחובות או חתכים.

איתן כבל: אם אתה לוקח אותה ומעביר מאזור רוטשילד לכסות את אלנבי, זה מתקן חדש לשיטתי לגמרי.

איתן כבל: אם בבניין ברוטשילד 71, סתם דוגמה, מסיבות כאלה ואחרות אתה רוצה להזיז את זה לרוטשילד 92 וזה עדין נמצא בתחום הכיסוי, נראה לי לגיטימי שזה לא צריך לבוא במקום אבל אם זה יוצא מתחום הכיסוי, זה כבר נותן לך כיסוי למקום אחר, זה כבר חדש לגמרי לפחות להבנתי.

יעקב כהן: אנחנו מקבלים.

<איתי עצמון: רגע, אני רוצה רק לחדד: השאלה איך אנחנו מגדירים אזור כיסוי?

איתן כבל: בהנחה שאנחנו.

איתן כבל: ..

<איתי עצמון: שאנחנו יודעים להגדיר הכוונה.

איתן כבל: בוודאי.

<נועה עמירז: אני ממשרד המשפטים.

<נועה עמירז: אני אגיד שני דברים, אחד הליכיים ואחד זה התייחסות לגופו של עניין: קודם כל, כמו שאפרת ציינה בראשית הדברים, אנחנו קיימנו דיונים רבים בנושא הזה אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, ארז קמיניץ, והתקנות שמובאות כאן הן פרי פשרה ואיזון מאוד מאוד עדינים ברמת המשרד.

איתן כבל: למה באתם אלינו אם הכל כבר סגור?

איתן כבל: רק בגלל שכתוב: באישור ועדת הכלכלה?

<איתי עצמון: הוועדה היא לא חותמת גומי.

איתן כבל: אז למה לבזבז לכם את הזמן?

איתן כבל: נו באמת, אם קמיניץ כבר...

<נועה עמירז: שניה, אני מסבירה את ההיגיון שמאחורי מה שאנחנו מבקשים.

איתן כבל: סליחה גברתי, לא הסברת.

איתן כבל: את קודם כל הרמת דגל של ה"layman" לנבדל.

איתן כבל: הכנסת אותנו לנבדל.

איתן כבל: אז קודם כל, אני לא מקבל את זה, בכל הכבוד לארז קמיניץ, ואתם יודעים שזה - - - אנחנו לא נרצה להשתמש בקלישאה "חותמת גומי".

איתן כבל: אני לא עובד אצלכם במובן הזה שיש דברים שצריך לדון בהם, והשכל לא כל כולו ניתן למשרד המשפטים, זה מוכח כל יום.

איתן כבל: אני רוצה שתתייחסי נטו לעניין.

איתן כבל: בבקשה גברתי.

<נועה עמירז: אני אמשיך את מה שהתחלתי להגיד, שזה פרי איזונים שבאים לצמצם את המספר כדי לעמוד בתכלית של פטור מהיתר בנייה.

איתן כבל: אין לי בעיה.

<נועה עמירז: שניה, אני מקשרת את זה.

איתן כבל: אוקי, סתם ככה נותנת לי פתיח.

<נועה עמירז: לא, אני אומרת שהמספר שהגענו אליו נועד כדי לעמוד בתכליות של פטור מהיתר בנייה.

איתן כבל: אבל את לא איתי, סליחה.

איתן כבל: אני אתך.

איתן כבל: אינני רוצה להוסיף ולו אנטנה אחת מעבר.

איתן כבל: כל הדיון הוא שיש לי אישור לאנטנה, הכל בסדר.

איתן כבל: אני עומד באיזון העדין שבנה המשנה ליועץ המשפטי והכל בסדר.

<נועה עמירז: אם אוכל להשלים אני חושבת שתבין יותר טוב.

איתן כבל: אוקי.

<נועה עמירז: כשאנחנו מוציאים היתר בנייה, יש לנו תהליך שבוחנים כל מיני היבטים, התאמה לתכנית, יש שיקול דעת מסוים, למשל: איך יוצב בהיבטים של נראות, יש אפשרות לשכנים להתנגד וכולי.

<נועה עמירז: כשאנחנו בפטור מהיתר, אנחנו מוותרים על התהליך.

איתן כבל: אז אני רוצה להציע הצעה, עזבי.

<נועה עמירז: רגע, אבל תחום כיסוי הוא לא בהכרח מתייחס לאותו מיקום.

<נועה עמירז: תחום כיסוי, ככל שהוא מתרחב לבניין נוסף, אז לכאורה אם היינו חושבים להקים אנטנה בהיתר, היינו צריכים להגיש בקשת היתר חדשה.

איתן כבל: סליחה, לכן אני אומר, אני התקדמתי.

איתן כבל: אני עכשיו לא באתי עם הטרקטור, הוצאתי את הרגליות ונתקע במקום.

איתן כבל: לא, זאת לא הכוונה, אני רוצה לנסות לחשוב פתוח.

איתן כבל: אני אומר שאני מוכן ללכת לקראתכם למצוא את נקודת האיזון בין הדברים שלהם.

איתן כבל: אגיד לך מה העניין: יש שכל במה שהם אומרים, זה לא מופרך.

איתן כבל: זאת אומרת, כשהוא בא ואומר: תשמע, זה לא חלק מהספירה, זה יכול להיות מסיבות א', ב', ג', ד'.

איתן כבל: נכון, כיוון ש – אני אלך צעד אחד לאחור: גם נקודת המוצא שאומרת שיש לך פטור, זה לא אוטומטי שאתה אומר: זה אחד מהעשר?

איתן כבל: תעלה לגג ותרכיב.

איתן כבל: יש כאן סדרה ארוכה של פעולות שהוא חייב לעמוד בהן בכל מקרה.

איתן כבל: זאת אומרת, אם הוא לא עומד בהן, זה לא משנה אם זה מתוך העשר או מעבר לעשר, הוא לא יקבל את הפטור.

איתן כבל: מה שאני מנסה להגיד לכם, זה משהוא שלא נשמע לי מופרך.

איתן כבל: העשר זה בסדר.

איתן כבל: עכשיו, אני מכיר את זה: כל תזוזה שתהיה, ובהנחה שברחוב המסוים הזה אין – הרי ממה נפשך?

איתן כבל: אם יש בעיה ברוטשילד 92, סתם דוגמה, אני נותן, אז ממילא לא יתאפשר עם פטור או בלי פטור.

איתן כבל: אתה חייב לעמוד בכללי יסוד מאוד מאוד מורכבים.

איתן כבל: כל העניין הוא שהרי מה העניין?

איתן כבל: מצד אחד רוצים לשמור על הסביבה וזה לגיטימי, ומי כמוני, מראשי השדולה הרבה שנים ועבדתי במאבק לא קטן בעניינים האלה מול הגורמים.

איתן כבל: כל הנקודה היא כזאת: אני אהיה מוכן לשקול שבמעבר מן הסוג הזה זה לא ייספר, הם יצטרכו להגיש בקשה רגילה למרות שגם פה אני כאילו אומר שזה קצת לא הגון כלפיהם.

<נועה עמירז: אם אנחנו מקבלים את סעיף 2 שאומר שאפשר להקים עד עשרה מתקנים חדשים בשנה, שמבוסס על העיקרון שאנחנו מצמצמים כמה שיותר את המקרים בהם מקימים מתקן כזה ופטור מהיתר שחוסך את התהליך שדיברתי עליו אז בעצם הבקשה הזאת פורצת את העשרה מתקנים פשוט בגלל שהיא נופלת לקטגוריה של סיבה.

<נועה עמירז: לא כל כך ברורה לי הסיבה מדוע הועתק המתקן הזה מגג לגג - -

איתן כבל: הוא לא מועתק.

איתן כבל: הרי מה אני מנסה לגיד לך?

איתן כבל: זה לא שעכשיו מישהו בא ואמר: וואלה, אני רוצה או שההוא נתן לי מחיר יותר טוב.

איתן כבל: יכול להיות שגם זה, אני לא יודע - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: או שזה ביקש תוספת.

איתן כבל: כן, או שההוא נתן.

איתן כבל: ..

איתן כבל: אני בסך הכל מנסה - לא סתם אני צמצמתי את זה, שזה לא מחוץ ל – בסוף - -

<דרור לוינגר: אני לא יודע, אולי אנשי משרד התקשורת יוכלו להגיד האם ההגדרה של אזור כיסוי היא משהו שבכלל אפשר לדעת אותו, לעגן אותו?

איתן כבל: אפשר לענות לך?

איתן כבל: אני לא מומחה גדול, אמרתי לך, למרות שקוראים לי כבל אבל אני יכול להגיד לך שבסוף - מה כל התפיסה התאית, שהיא באה להשלים או להחליף את האנטנות הגדולות?

איתן כבל: שכל מקטע כזה, הוא פועל על פי כללי כיסוי.

איתן כבל: זה לא סתם אתה בא ואומר: אני רוצה פה.

איתן כבל: בסוף בסוף כשאתה מתקין, הכוונה היא שייווצר רצף לאורך כל - הרי מה קורה לפעמים ברחוב מסוים?

איתן כבל: אתה אומר: לא שומעים.

איתן כבל: הוא יצא מהתחום יכולה להיותה קופסה התאית או שאין קליטה.

איתן כבל: זה ברור כשמש לאור הירח שהמרחק גדל או כבר יצאת כשאתה אומר:

איתן כבל: אני לא באזור כיסוי.

איתן כבל: מה זה אני לא באזור כיסוי?

<דרור לוינגר: אזור הכיסוי הוא דינמי אז הוא יכול לזוז מפעם לפעם כי אם החליפו תורן והתורן יותר גדול, אזור הכיסוי משתנה.

<דרור לוינגר: אז עכשיו גם המגעות יתחילו לדלג - - - זה נראה לי מאוד אמורפי.

<דרור לוינגר: אני לא יודע.

איתן כבל: לא נכון, תסלחו לי, יכול להיות שאני מדבר שטויות.

איתן כבל: 50-50 שאני מדבר שטויות אבל במחילה בבית הכנסת אצלנו אומרים, אתם אפילו לא מתקרבים כדי לשכנע אותי.

איתן כבל: יש כאן מצב פשוט מאוד, זה עניין מקצועי נטו.

איתן כבל: אני לא מתיימר לבוא ולצאת מתוך התחום המקצועי.

איתן כבל: לכן באתי ואמרתי שהוא לא קם בבוקר ואומר: אח שלי, ברוטשילד 71, תעביר אותו ל-92.

איתן כבל: אני מניח שבכל מקרה יכול להיות שבנקודה הזאת יהיה אישור מיוחד של משרד התקשורת והמשרדים הרלוונטיים, אם נדרשת העתקה באותו מקום.

<נועה עמירז: אפשר לנסות להבין את המספר, את הכמות שדבר כזה אמור לייצר?

איתן כבל: לא, הכוונה היא שלא שעכשיו איך שיש להם את העשר האלה, הם כל בוקר מתחילים להעביר ממקום למקום.

<גיא צפריר: אני מפלאפון.

<גיא צפריר: אם אפשר רק לעזור בהגדרה הזאת: מה שאדוני היושב ראש אמר בדוגמה של רוטשילד 71, רוטשילד 91 ואזור קליטה - הכוונה היא שהמרחק בין המתקן שמתפרק למתקן שמחליף אותו, אם הוא לא יעלה על 750 מטר זה תמיר יישמר.

<גיא צפריר: זאת אומרת, הפתרון יהיה לרוטשילד הרלוונטי.

<גיא צפריר: זו המשמעות של אזור הכיסוי.

<גיא צפריר: זאת אומרת, לא מדברים על לפרק ולהתקין ממקום א' למקום ב'.

<גיא צפריר: אנחנו מדברים על מצב בדוגמה שנתן היושב ראש, של רוטשילד 71, רוטשילד 92, אנחנו מבקשים לא לספור מתקן שמתפרק ועובר לגג אחר בצמוד לאותו בניין, אם המרחק בין המפורק למוקם לא מדלג יותר מ-750 מטר או קילומטר.

<גיא צפריר: זה כל העניין.

<גיא צפריר: מדברים לא לספור את המצבים האלה שעושים איזה שהוא פתרון מקומי לבעיה נקודתית.

<גיא צפריר: זאת הבקשה, אם ניתן לעמוד בזה.

<אפרת ברנד: אם אפשר לשאול: כמה מתוך המגעות היום זה מגעות שאתם מעתיקים?

<אפרת ברנד: כלומר, אם אנחנו רוצים לאמוד מספרית ולקבל איזו שהיא אינדיקציה?

<קריאות: בודדים לשנה.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, זה יכול להכפיל את העשר לעשרים.

<גיא צפריר: בתוך הטווח של ה-750 מטר...

יעקב כהן: אם אפשר להגיד עוד משפט?

איתן כבל: בבקשה.

יעקב כהן: אני מייצג גם את PHI, שזאת חברה שהוקמה לצורך הקמת הרשת המשותפת של פרטנר והוט מובייל.

יעקב כהן: במסגרת אותות בג"ץ שמתנהל על מתקני הגישה, ניתנה לנו אפשרות להעתיק מתקנים מגג לגג, לא סופרים לנו אותם בפטור מהיתר, ובתנאי שבסופו של דבר הרשת המשותפת תפרק מינימום 300 מתקנים גישה.

יעקב כהן: כבר פירקנו יותר מ-300 מתקני גישה.

יעקב כהן: אין לנו צורך במתקנים סתם, אנחנו לא מקימים סתם על גגות איפה שאנחנו לא צריכים.

יעקב כהן: אנחנו מבקשים את זה רק בגלל עניין מקצועי.

יעקב כהן: בסופו של דבר, מתפרק מתקן שאין לו תחליף באותו תא שטח, יש חור, אין כיסוי באותו תא שטח.

יעקב כהן: מהטעם הזה אנחנו מבקשים את זה.

יעקב כהן: אני יודע גם שמשרד המשפטים הסכים לזה.

איתן כבל: עזוב, העובדה שלא.

יעקב כהן: לא, - - -

<איתי עצמון: מה שהם הסכימו מונח כרגע על השולחן.

<אפרת ברנד: זו הצעה שעולה לראשונה, צריך אולי לבחון אותה.

<אפרת ברנד: אני רק רוצה לתת את החשיבה שהיתה מאחורי הסעיף הזה ולמה בהיבט הזה תחום כיסוי הוא פחות רלוונטי.

<אפרת ברנד: כלומר, המחשבה שהיתה בהמשך להנחיה של היועץ המשפטי לממשלה דאז היתה לצמצם כמה שיותר - -

איתן כבל: אני מקבל.

<אפרת ברנד: - - לצמצם כמה שיותר את מספר ההיתרים החדשים, ולמה?

<אפרת ברנד: זה פחות רלוונטי לתחום הכיסוי אלא יותר רלוונטי לבניין שעליו שמים את המתקן בפטור מהיתר, ואז פה להגיד: אנחנו רוצים שזה יובא למספר וודאי, לעשרה מתקנים בשנה.

<אפרת ברנד: כשאנחנו אומרים שיתאפשרו למעשה עוד סדר גודל של עשרה חדשים, מבחינת הגג בניין החדש שעליו אנחנו שמים את המתקן, זה ממש לא רלוונטי אם זה אותו תחום כיסוי או לא, וזו החשיבה שהיתה.

<אפרת ברנד: תחום הכיסוי הוא כאילו רלוונטי לצורך, ובהיבט הזה אני מבינה את מה שאתה אומר אבל בהיבט של גג הבניין, אותו שכן שמבחינתו נפגע והחשיבה של לנסות ולצמצם את הפגיעה הזאת כמה שיותר, זה פחות רלוונטי וזו היתה המחשבה.

איתן כבל: אני מתנצל, הבנתי את זה כבר קודם.

איתן כבל: אני רוצה לחדד לכם את העניין הזה: אנחנו מצד אחד רוצים שירות.

איתן כבל: זה: נהג סע, כולם עלו.

איתן כבל: עכשיו, בכל מקום שאתה בא ואומר: איזה באסה, ניתק לי הקו.

איתן כבל: מישהו מכם בכביש 443 יש איזה 3,4 נקודות שהטלפון מתנתק או לא שומעים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ובדיוק מתקשרים אלי מהתקשורת לראיון.

איתן כבל: בדיוק.

איתן כבל: למה אני אומר את זה?

איתן כבל: אני מבין, אני בעד, הייתי מאלה שעשו וניהלו קרב כדי לשנות את המפה המכוערת שהיתה לישראל.

איתן כבל: מה שנקרא – יורים ובוכים.

איתן כבל: מצד אחד, רוצים שיהיה מה יותר קליטה סלולרית ומצד שני, בוכים למה יש...

איתן כבל: וזה לא הולך, עדין אין טכנולוגיה אחרת למרות שאנחנו בכל הנוגע לתשתיות מפגרים ברמות שקשה לדמיין, אבל זה לדיון אחר שנוגע למשרד התקשורת מאשר הדיון הנוכחי.

איתן כבל: מה שאני מנסה להגיד, שבכל מקרה אני מבין את הראש שלך כי מבחינת מה שאת אומרת לי: וואנס הוצאת אחת, זה כאילו שמת עוד אחת.

<אפרת ברנד: מבחינת הדיירים.

איתן כבל: לא, הרי הדייר צריך הסכמות.

איתן כבל: הוא לא בא ואומר, הוא צועק כמו שאמרתי לך: תעביר את זה לבניין 92, הרגע הייתי שם זה נראה אחלה.

איתן כבל: יש לו פה מערכת שהוא צריך לעבור אותה בכל מקרה לפני שהוא שם את האנטנה או מזיז אותה ממקום למקום.

איתן כבל: זו הכוונה שלי.

איתן כבל: עכשיו, בואו נסכם ככה:

איתן כבל: אני רוצה שתלכו ותחשבו על זה, בעיני אנחנו לא נספיק לסיים.

איתן כבל: מה שאני מבקש מכם זה לבוא עם ראש פתוח.

איתן כבל: אני מבין כי אני מבין אותם – תבואו, תגבילו שהם לא יכולים לעשות העתקה של יותר מאחד, שניים לשנה כי אי אפשר להיות - הדווקנות מייצרת אחר כך כל מיני בעיות שפורצות את הגדר.

איתן כבל: זאת אומרת, אתה אומר:

איתן כבל: הלכתי אתך אבל שתדע לך שזה לא יהיה כל שני וחמישי, אתה בא אלי עם בקשה כזאת או אחרת.

איתן כבל: אם זה עומד בסטנדרט שאנחנו מדברים עליו, העתקה באותו מתחם של 750 מטרים, ויש לך את האישורים בדיוק כמו כל אישור שצריך אותו, הוא לא ייחשב לך כמתקן כי המתקן ההוא כבר לא קיים.

איתן כבל: אלא אם כן תבואו ותגידו לי – שלא ייווצר מצב שזה כאילו העתקה כמשמעותה, העתקה על כל המשתמע מכך.

איתן כבל: אני מבקש שתחשבו על זה, ולחשוב על זה לא במובן שהפירמידה עלולה להתערער אלא באמת לראות איך מזיזים - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אשאל שתי שאלות: האחת, קודם כל, כמה חברות יכולות להתקין מתקנים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי יכול להיות שנשמע את המספר עשר, נגיד שזה מעט אבל יש לנו כמה חברות?

עבד אל חכים חאג' יחיא: חמש, שש, שבע, וכמה יבואו בעתיד אז העשר לדעתי הוא גדול מדי, אפילו כולל מה - -

איתן כבל: מה שהוא אומר, עשר יכול להיות ארבעים בשנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי אחר כך תתחילו, כל חברה, להכניס את התקשורת שלה על אותו מתקן, ואז מתחיל השטח של ההשפעה של אותו מתקן, יהיה יותר גדול.

עבד אל חכים חאג' יחיא: 2.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שאלה לנציגת המשרד להגנת הסביבה: המרחק של ארבעה או שישה מטרים לפי תמ"א 36 זה יכול להיות גם על ההיטל שלו?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי מדובר על המרחק האופקי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם, במנהל התכנון, מדובר במרחק אופקי, ואם אני שם את המתקן הזה בקצה של הגג, אז הארבע או הששה מטרים רדיוס השפעה, הוא יכול להיות גם בחצר, הוא יכול להיות גם בכביש שליד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה אם זה - -

<אפרת ברנד: זה כתוב מפורשות שזה לא חורג מתחום המגרש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל בתחום המגרש, אני צריך ללכת בחצר שלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן זו השאלה, האם זה גם כולל ההיטל שלו כי אם אני בקומה שלישית, קומה רביעית, קומה עשר, האם הארבעה או השישה מטרים האלה כוללים ההיטל עד לקרקע או שזה במפלס מסוים שזה לא נופל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואז, - - -

איתן כבל: מי משיב?

<גיל כהן: אני מהמשרד להגנת הסביבה, ראש תחום קרינה בלתי מייננת.

<גיל כהן: כמו שיש טווח אופקי מהאנטנה, שזה מול האנטנה, יש גם טווח אנכי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: פה לא ראינו בתקנה את האנכי.

<גיל כהן: כי האנכי נגזר מהאופקי.

<גיל כהן: בדרך כלל הוא יותר קטן מהאופקי וזה תלוי בסוג של האנטנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז זה לא יגיע לי לחלון של הקומה מתחת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו המשמעות?

<גיל כהן: זה לא יותר משני מטר בוא נגיד.

<גיל כהן: האלומה של האנטנה היא מאוד צרה ומאוד מדויקת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, תבין אותי, אני ממש רוצה לדייק: אני שם את המתקן הזה בקצה של הגג.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי מרחק השפעה או רדיוס השפעה ששה או ארבעה מטר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הששה או הארבעה מטרים זה גם מבחינה אנכית נותן עד למטה - -

<גיל כהן: לא, עד הקרקע זה לא מגיע.

<גיל כהן: אם זה בניין של כמה קומות, בקרקע אין בעיה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שיכול להיות מושפע מזה, זה החלון של שתיים שלוש או כמה קומות, אני לא יודע כמה, אני אהיה מושפע מזה.

<גיל כהן: אם אתה קומה מתחת, אתה תהיה מושפע מזה אבל זה דברים שנבדקים.

<גיל כהן: אתה לא תקבל היתר, האנטנה לא תקבל היתר - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אגיד לך למה אני שואל את השאלה הזאת כי אם לא, אז נצטרך להיות בתקנות גם במרחק מסוים מהקצה של הגג כך שלא יהיה מושפע אלא אם הוא חודר גם מהתקרה אבל אני לא מבין בזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זאת שאלה עקרונית.

<גיל כהן: אם זה חודר מהתקרה הוא לא יקבל היתר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל אני שואל מהחלון, בקצה, כמה הוא יכול לרדת?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה אומר לי קומה אחת למטה תהיה מושפעת, ואני צריך להיות מודאג כי יכול להיות שאני משכיר את הדירה שם או שקניתי דירה, ומי שהתקין להם את המתקן זה מישהו אחר, ולא תהיה לי אפשרות אלא לבוא ולהתלונן ותבואו אולי על חשבוני לבדוק גם את ההשפעה שלו בפנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן זה לא כל כך פשוט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא הולך בכיוון של לתת פטור.

<גיל כהן: אני אענה: זה לא שונה מאנטנה רגילה.

<גיל כהן: המקרה הזה נבחן גם באנטנה רגילה.

<גיל כהן: אם הקומה מתחת מושפעת, היא לא תקבל היתר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תשמע, זה דברים שצריכים לדעת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא לבוא עכשיו עם מד שמודד את הקרינה כי דברים כאלה צריכים להיות ברורים לכם.

איתן כבל: אני אסביר: מה שאומר חבר הכנסת חאג' יחיא, חברות וחברים, אחרי מספיק שנים שעוסקים בשנים האלה היית צריך לבוא כאחראי על הקרינה ולומר לנו: אם זה בפינה, החלון לא יפגע.

איתן כבל: פשוט ככה.

<גיל כהן: החלון לא יפגע.

<הדס פיקסלר: הוא לא ייתן היתר.

<הדס פיקסלר: אם מישהו ירצה, ואף אחד לא ירצה לעשות דבר כזה אבל אם מישהו ירצה לשים אנטנה שמשדרת לתוך החלון של השכן, שאין שום היגיון טכני לעשות את זה אבל אם מישהו יבקש דבר כזה, הוא לא יקבל היתר.

איתן כבל: אם אני הבנתי, הוא לא נותן לו את ההיתר לפני שהוא בדק את רדיוס הפגיעה העלולה להיות - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: סליחה, הוא נותן לו אישור להתקין ברוטשילד 71, נתן לו את האישור, אתה בא והוא מראה לך בדיוק את הפינה אז זה להיתר בניה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה לא נותן לו היתר בניה, אתה נותן לו היתר להתקין.

<גיל כהן: לפני כל היתר יש דוח הערכת רמות חשיפה ובו החברה מציינת איפה היא ממקמת את האנטנות, מה אלומת הקרינה של האנטנות - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם על הגג עצמו?

עבד אל חכים חאג' יחיא: המיקום שלו על הגג?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא בא עם תכנית לגג ומסמן?

<גיל כהן: עם תכנית של גג, עם סימון על הפינה של הגג לאן האנטנות מכוונות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אנחנו לא רואים את זה בתקנות, סליחה.

איתן כבל: תכף נראה, יכול להיות שיש הפנייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שמנהל התכנון יקבל תשובות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה כולל גם העתקות.

איתן כבל: מה שאני מנסה לומר, נראה לי את מתלהבת מהדברים אבל ברשותכם, אני רוצה שנבדוק את זה בכל זאת.

איתן כבל: אני מבין את הנקודה, אני רוצה שנבחן אותה כי זה עניינים שזה בשבילנו.

איתן כבל: בסוף בסוף זה גם כן - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שעושים פה זה בדיוק מה שעושים עם האמוניה, שמפקיעים את זה מהרשות המקומית, מהוועדה המקומית, ומקימים את זה כאילו - -

איתן כבל: הנחת העבודה היא שזה הרי המהות, שיבדקו את כל הדברים שתמיד אפשר להגיד: הסיכון של...

איתן כבל: הוא תמיד קיים.

איתן כבל: אין גבול לזה.

איתן כבל: אז אנחנו נחזור לתקופת האבן ואז תהיה בעיה, יהיו שם דברים אחרים.

איתן כבל: מה שאני מנסה לומר זה שכל העניין הוא למצוא את האיזונים.

איתן כבל: אנחנו חיים בתוך מערכת של איזונים.

איתן כבל: זאת אומרת שהם לא משתינים, סליחה על הביטוי, מהגג.

איתן כבל: שעושים את זה בתוך דודי השמש ובתוך כל מיני מערכות כאלה.

איתן כבל: עברנו כברת דרך מאותו זמן וצריך למצוא כל הזמן את נקודת האיזון בין מצד אחד שמירת בריאות הציבור, שזה הנושא המרכזי ומצד שני, העניין שרוצים גם לאפשר לציבור לקלוט את הפריסה, שהיא לא פוגעת.

איתן כבל: זה מה שהבנתי מהתקנות כאן.

איתן כבל: כל הוויכוח הוא לא אם יעשו העתקה שעלולה חס וחלילה לפגוע בציבור.

איתן כבל: ברור לי, זו בכלל לא שאלה שאם ההעתקה היא למקום או לנקודה שעלולה להיות כזו שפוגעת בבריאות הציבור, אין שאלה בכלל, אני לא שם.

איתן כבל: כל הנקודה שאומרת שפעם, ללא שום קשר לעשר האלה, אם מבצעים העתקה ממקום למקום, זאת שאלה.

איתן כבל: אינני חלוט בה.

איתן כבל: אני מבין את הטענות של החברות.

איתן כבל: אני חושב שהטענה שאת מעלה ומשרד המשפטים ואחרים, שהיא מופרכת.

איתן כבל: זאת אומרת, זה לא שאמרו מה פתאום?

איתן כבל: אני אבקש שתשקלו איתם ותביאו לי את ה - - - ונצטרך אחר כך בתוכנו, חברי הכנסת, לשקול את הדברים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה ממש להחזיר את הגלגל אחורה, למה לא להגדיל את התקופה של התשובה של הוועדה המקומית, כי יש לי פה את התשובה של מהנדס הוועדה - -

איתן כבל: בואו נתקדם ברשותכם.

איתן כבל: נאשר עד סעיף 2, לא כולל 2(ד).

<איתי עצמון: כלומר, תקנה 2 למעט תקנת משנה (ד) כולל הוספת ההגדרות בתקנה - -

איתן כבל: נדון בה בדיון הבא אחרי שנקבל את התשובות וחברי הכנסת יאמרו את דעתם בעניין.

איתן כבל: מי בעד?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני נגד.

איתן כבל: לא כולל - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא כולל כי יש לך פטור, אתה נותן את הפטור ואני עדין לא עם הפטור.

איתן כבל: אוקי, בסדר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: סעיף 2, המהות שלו הוא מתן פטור.

איתן כבל: בסדר, אוקי.

<איתי עצמון: אז בינתיים מדלגים על תקנה 2 כולה?

איתן כבל: לא על כולה.

איתן כבל: ..

<לאה ורון: כן, זה כולה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה כולה, נותנים פטור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני עקרונית נגד הפטור הזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תגביל אותה תקופה - -

איתן כבל: סליחה חאג', תכף דרסת אותם.

איתן כבל: זה יותר מסוכן מהקרינה.

איתן כבל: כולה לא שמתי לב.

איתן כבל: אנחנו לא נצביע על 2.

איתן כבל: סליחה, אני מתנצל.

איתן כבל: אני חשבתי שאפשר להפריד, ראיתי שזה לא מופרד.

איתן כבל: אנחנו בתקנה 3.

<אפרת ברנד: "בקשה להקמת מתקן 3.

<אפרת ברנד: (א) הבקשה תוגש למהנדס הוועדה המקומית ויצורפו לה הצהרה, בהתאם לקבוע בתוספת הראשונה, ומפה בקנה מידה של 1:250 לפחות, ובה תיאור כל תנאי פיסי הנדרש לפי היתר ההקמה כהגדרתו בחוק הקרינה ולרבות פרטים אלה: (1) גוש וחלקה של המקרקעין ורשת קואורדינטות לפי רשת ישראל החדשה כהגדרתה בתקנות המדידות (מדידות ומיפוי), התשע"ו- 2016; ולעניין נכס שאינו מוסדר לפי פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש], התשכ"ט-1969 – לפי רשת קואורדינטות בלבד; (2) המקום המדויק של המיתקן על כל מרכיביו, לרבות השלט, הגדר המקיפה והציוד הנלווה; (3) גובה פני הקרקע מעל פני הים; (4) גובה בסיס המיתקן מעל פני הים; (5) גובה הנקודה הגבוהה של המיתקן מעל פני הים; (6) ציון גובה בסיס המיתקן מעל גגות המבנים הגובלים בו; (7) סימון מיתקני השידור על סוגיהם הקיימים וכן המיועדים להקמה על פי כל דין, בטווח של 300 מטרים מהמיתקן; (8) סימון טווחי הבטיחות לבריאות הציבור ולחומרים מסוכנים דליקים, בכיוון האופקי ובכיוון האנכי, כהגדרתם בתמ"א 36/א; (9) מספר בעלי הרישיון שהמיתקן משרת ופירוט הטכנולוגיות שבהן משדר המיתקן; (10) השימוש המותר במקרקעין לפי התכניות וההנחיות המרחביות החלות במקום.

<אפרת ברנד: "

<איתי עצמון: אני מציע שתעצרי כאן, יש לי שתי הערות נקודתיות.

<איתי עצמון: ההערה הראשונה: כמובן שאת המונחים שיש לגביהם הפניות לתמ"א יהיה צורך לעגן כאן, בנוסח התקנות.

<איתי עצמון: אין הגדרה למונח "חומרים מסוכנים דליקים" וכן בפסקה (7) מדובר על מתקני גישה אלחוטית, לא מתקני שידור.

<אפרת ברנד: לא.

<איתי עצמון: מתקני שידור?

<אפרת ברנד: כל מתקני השידור, לאו דווקא מגעות.

<נתי שוברט: גם מתקנים שהוקמו או מיועדים להקמה בהיתר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי שאלה: האם בעל הנכס צריך להיות חתום על הבקשה שמגישים למהנדס כך שהוא יידע גם את מרחקי הבריאות מה שנקרא?

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעל הנכס, כך שלא אסמוך על המשא ומתן שלא יגידו לו וכן יגידו לו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא יהיה חתום על הבקשה שמוגשת למהנדס?

<לאה ורון: לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: פה לא, אני רואה שלא.

<אפרת ברנד: ההודעה שצריך לתת לבעלי הזכויות בקרקע או בבניין - זה מעוגן בסעיף 5 ככל שאושרה הבקשה.

<לאה ורון: זאת אומרת, מסתפקים בהודעה.

<לאה ורון: לא מבקשים את רשותם אלא רק מסתפקים בהודעה.

<אפרת ברנד: נכון.

<אפרת ברנד: אין יידוע פרסום להתנגדויות, יש יידוע בדיעבד - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר: רק בעל הנכס, אפילו לא השכן, לא אף אחד אחר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעל הנכס, שידע שהפקיעו ממנו את הגג.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חוזר על זה כמה פעמים.

<נועה עמירז: אני רק אסביר שתמיד, גם כשיש היתר בנייה, הוא לא בא להחליף או לתת זכות קניין שלא קיימת.

<נועה עמירז: זאת אומרת - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא לזה הכוונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה שלי שאני השכרתי את הגג שלי?

עבד אל חכים חאג' יחיא: שאני אדע מראש, אני בן אדם פשוט שאמרו לי: תשמע, זה בסך הכל יתפוס לך פינה ולא ישפיע, וזה באישור המשרד להגנת הסביבה והכל טוב ויפה, ואתה תקבל סכום יפה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אני לא אחשוב על הטווח, הרדיוס, שאסור לי לטייל שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אם אני חותם – ואני אומר שזה מה שנשלח למהנדס העיר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה שאני אדע בדיוק מה הרדיוסים שאני לא צריך להיות שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה לסמוך על החברות שיגידו לבעל הבית שפה אסור לך לטייל.

<נועה עמירז: אתה מתכוון למעין הצהרה, הגנה על הצרכן?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, בעל הנכס, זה ש - -

איתן כבל: בקשה הכי לגיטימית שיש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: - - זה שהפקיעו ממנו את הגג, שידע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: את יודעת מה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפילו הוא חותם "על עיוור", אז לפחות יש חלק שלא חותם "על עיוור".

עבד אל חכים חאג' יחיא: שידע מראש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הבעיה שבעל הנכס צריך להיות חתום על מה ששולחים בתכנית מדידה, את המיקום וכולי ששולחים למהנדס העיר?

<נועה עמירז: לאן הנכס צריך להגיש את הבקשה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית, התכנית הטופוגרפית עם המיקום, עם הגבולות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לייחס את זה ל"בנצ'מרק" קבוע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כל הסיפור הזה מובן, בסדר, טוב ויפה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איפה שאין הסדר מספיק לרשת קואורדינטות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה שלא יחתום?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה שירמו מישהו.

<אפרת ברנד: הכוונה ברורה.

<אפרת ברנד: התקנות האלה עוסקות לא בהיבט הקנייני אלא בהיבט - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא מדבר על הקנייני.

<אפרת ברנד: אתה מבקש לצרף שהבקשה - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: תהיה חתומה על ידי בעל הנכס.

איתן כבל: טוב, אוקי.

איתן כבל: אני מסיים עוד שתי דקות.

איתן כבל: לפני שאני מסיים, אני רוצה להעלות שלוש נקודות: קודם כל, את הנקודה שביקשנו, שקיימנו עליה את ההתדיינות בסעיף 2.

איתן כבל: אני מקווה שתצליחו להגיע ביניכם לדין ודברים, לא נכריע בשאלה הזו.

איתן כבל: נקודה שנייה שאני מבקש:

איתן כבל: מי מפקח על זה שאמנם זה עשרה מתקנים אבל אני התקנתי עשרה בחולון-בת-ים ואחר כך אני בא ומתקין בתל-אביב עוד עשרה - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אין לי קליטה במקום, אני רוצה עוד אחד...

איתן כבל: לא, אני אומר ברמת העיקרון: מישהו צריך הרי - -

<איתי עצמון: שמקיימים את תנאי הפטור.

איתן כבל: הכל יכול להיות, אני רק צריך שנדע שנחה דעתנו בעניין הזה.

איתן כבל: נקודה שלישית, זה מה שחבר הכנסת חאג' יחיא התייחס: לעניין הזה אתה מגיע לגג.

איתן כבל: מישהו שהוא לא החברות כי החברה, איך אומרים?

איתן כבל: במחילה, כמו שאומרים אצלנו בבית הכנסת, אני בטוח שהמידע שאתם נותנים הוא נכון, הוא לא תמיד יהיה מספיק כי כשאתה בא ואומר לאזרח שלא מבין, אתה מנסה לרכך לו את המילים, אני חושב שצריך למצוא שלפני ההתקנה כשבא מישהו ואומר: אדוני, דע לך, זה המצב.

איתן כבל: במקום הזה, פה, אנחנו הולכים להקים – ההיטל הוא עד החלון, זה פה, מותר לעלות לגג, אסור לעלות לגג ושבכל כניסה לגג כזה גם יהיה שלט שיפרט שלא יקרה לי, כמו שאני הגעתי לאיזה שהוא מקום בצבא, לא חשוב, והדלת לא היתה נעולה וחשבתי שאני נשאב פנימה מהקרינה שאני חטפתי.

<אפרת ברנד: התקנות קובעות הצבת שלט.

איתן כבל: אני יודע, היום יש מדבקה על המתקן עצמו.

איתן כבל: אני יודע את זה, אני ראיתי את זה.

<איתי עצמון: אבל היידוע זו נקודה מהותית.

איתן כבל: את יודעת מה את אומרת לי?

איתן כבל: שחברי הכנסת הערבים לא ישמעו אותי: שהיינו עושים מילואים בכל מיני מקומות, היו אומרים לנו: אם זורקים עליכם משהו, תבדקו קודם כל מה זה.

איתן כבל: אז הייתי אומר: עד שהגעתי אליו, יכול להיות שאני אתפוצץ.

איתן כבל: אז אני אומר שיכול להיות שעד שאני אגיע לקרוא את השלט, להבדיל אלף אלפי הבדלות, אז כבר יסתבר לי שאני בבעיה.

<לאה ורון: ספגתי קרינה עד לשנה הבאה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה כמו שיכתבו על העמוד איזה שלט קטן: תיזהרו הצבע טרי.

איתן כבל: כן, יכול להיות.

איתן כבל: אז אנא תביאו את הדברים, ואין שום סיבה שלא נסיים את זה בדיון הבא.

איתן כבל: תודה רבה לכם.

איתן כבל: הישיבה נעולה.