ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 957, 2018-02-13 13:00

אחמד טיבי: שלום לכם.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אחמד טיבי: כהרגלנו בכל שנה אנחנו מקיימים דיון בוועדת הכספים ערב הגשת התקציב לצרכים של החברה הערבית.

אחמד טיבי: בשנה שעברה התקיים דיון כזה בראשות עמיתי ג'מאל זחאלקה והפעם אני יזמתי את הדיון הזה והצטרפו אלי חברי הכנסת עיסאווי פריג' מ-מרצ וחבר הכנסת חמד עמאר שלא נמצא כאן.

אחמד טיבי: נמצאים כאן חברי כנסת רבים מהרשימה המשותפת וראשי רשויות לצד נציגי משרדי הממשלה.

אחמד טיבי: כמובן שהיוזמה השנתית הזאת היא תמיד הייתה ועדיין יחד עם מרכז מוסאוא.

אחמד טיבי: נמצא אתנו ג'עפר פרח, מנהל המרכז, ופרידריך סטיפטונג, שליוו אותנו גם בשנים האחרונות.

אחמד טיבי: אני שמח שיש לחץ על מקומות הישיבה.

אחמד טיבי: כמובן אני מברך את כל התלמידים ואת כל האורחים.

אחמד טיבי: החברה הערבית סבלה במשך שנים רבות מאפליה מערכתית בהשקעות וגם בתקציב המדינה, לעתים בהדרה מתקציב המדינה.

אחמד טיבי: כתוצאה מאפליה זו נוצרו פערים גדולים כמעט בכל תחומי החיים.

אחמד טיבי: שיעורי עוני גבוהים, נשירה ממערכת החינוך, אבטלה, פשיעה וכדומה.

אחמד טיבי: אני שמח שנמצאים אתנו גם נציגי המשרד לביטחון פנים.

אחמד טיבי: כל הגורמים המקצועיים בארץ ובעולם, לרבות ה-OECD, המליצו על שינויים משמעותיים בסדר העדיפויות כדי להביא לשילוב האוכלוסייה הערבית בכלכלת המדינה, דבר שיגרום לצמיחה במשק.

אחמד טיבי: אומר שלאחרונה אנחנו מדברים הרבה על מנגנוני שינוי וצמיחה בניגוד לפיתוח כאן ופיתוח שם שהוזכרו בתכנית 922 ואיימן נמצא כאן וידבר על התכנית.

אחמד טיבי: אמרנו ואני חוזר ואומר את מה שאמר ושינן רבות אמיר לוי, ראש אגף התקציבים הקודם שעל שמו צריכה תכנית 922 כי הוא יזם אותה: שילוב ערבים במשק הוא מצב וין-וין.

אחמד טיבי: יש בו רווח גם לחברה הערבית וגם למשק הכללי במדינת ישראל.

אחמד טיבי: בשנים האחרונות חלו שינויים גדולים בנתוני ההשכלה והתעסוקה וחל שיפור ניכר בהשכלה התיכונית או בהשכלה גבוהה, אולם יש פערים גדולים בין תתי הקבוצות כך שבין שנת 1999 לשנת 2013 עלה מאוד שיעור הזכאים לבגרות אך בעוד הנשים הערביות התקרבו להישגי הנשים היהודיות, וזה מבורך.

אחמד טיבי: העלייה בקרב רוב קבוצות הגברים הייתה מתונה יותר.

אחמד טיבי: בחלק ניכר מהמדדים ניכרת מגמת שיפור.

אחמד טיבי: שיעור הזכאות לבגרות עלה מאוד, שיעור הפונים להשכלה גבוהה, גם הוא עלה בהתמדה.

אחמד טיבי: זאת על אף ההדרה.

אחמד טיבי: בחלק מהתחומים הפערים בין יהודים לערבים עדיין גדולים והאתגרים בפנינו רבים.

אחמד טיבי: נשים ערביות עדיין פונות בשיעורים גבוהים מאוד ללימודי הוראה המאפשרים עבודה נוחה, עבודה בתוך הישובים, ומגמה זו עלולה להוביל לקשיים תעסוקתיים.

אחמד טיבי: בשנת הלימודים תשע"ד, 59 אחוזים מהמועמדים לשיבוץ להוראה בחברה הערבית לא השתבצו בבתי ספר.

אחמד טיבי: זה כשל מערכתי שמתחיל בהכוון תעסוקתי לקוי ויש לשפר אותו לאלתר.

אחמד טיבי: בנוסף הפניה למקצועות מצרכים יותר בתוך העבודה, חשוב מאוד להעלות את רמת הלימודים בבתי הספר הערביים.

אחמד טיבי: ציוני הבחינה הפסיכומטרית מתואמים עם השכר וללא שיפור רמת הלימודים בחינוך הערבי, מהקדם יסודי ועד התיכון, יהיה קשה להשיג תוצאות מספקות בהשתלבות של הערבים בשוק העבודה במדינת ישראל.

אחמד טיבי: לעומת זאת בתחום המחשבים וההנדסה, שיעור הערבים נמוך בהרבה ושכרם של אלה שעובדים בתחום נמוך יותר משל עמיתיהם היהודים.

אחמד טיבי: חלק מהפער נובע מכך שענפי התעסוקה של הערבים בתחומי ההיי-טק וההנדסה שונים מענפי התעסוקה של חבריהם היהודים והם עוסקים במקצועות הרווחיים פחות בתחום זה.

אחמד טיבי: כמו כן הדבר נובע מאזורי המגורים הפריפריאליים של רבים בחברה הערבית בהם אפשרויות העבודה בתחום מועטות.

אחמד טיבי: הזכרתי ואני חוזר ומזכיר שלפני שנתיים למשל התקבלו בטכניון 600 סטודנטים ערבים, בתחומי הנדסה כמובן, מתוכם היו 60 אחוזים סטודנטיות ערביות.

אחמד טיבי: מגמה זו היא מגמה חיובית ומבורכת והיא ממשיכה מזה שנים רבות.

אחמד טיבי: השיפור בהשכלת האוכלוסייה הערבית טומן בחובו פוטנציאל גדול לשיפור המצב החברתי-כלכלי באוכלוסייה זו.

אחמד טיבי: העלייה ברמת ההשכלה של נשים ערביות היא גם הזדמנות לשיפור מיקומם בחברה המסורתית.

אחמד טיבי: אני מקדם בברכה את חבר הכנסת יצחק הרצוג, יושב ראש האופוזיציה.

אחמד טיבי: לאור השינויים הגדולים בנתוני ההשכלה והתעסוקה בעשורים האחרונים, יש לעשות הכול כדי שההתקדמות תמשיך וכי החברה הערבית תשתלב באופן מיטבי ושוויוני בשוק העבודה.

אחמד טיבי: אני רוצה להדגיש נקודה שקשורה גם בתכנית 922 שבהתחלה דובר על המספר 15 מיליארד שקלים.

אחמד טיבי: התברר שמה שאמרנו אז, שאין 15 מיליארד שקלים, זה גם נכון.

אחמד טיבי: לצערי הרב אפילו לפי אומדן של משרד האוצר – והם נמצאים כאן – ושל מינהל לפיתוח החברה והכלכלה שעמד בראשו חברנו איימן סייף, הסכום כנראה הוא 9.7 מיליארד שקלים לחמש שנים.

אחמד טיבי: כלומר, פחות מ-10 מיליארד שקלים.

אחמד טיבי: כמה כסף תוספתי מזה, גם אז הדעות חלוקות.

אחמד טיבי: יש כאלה שאומרים, כמו שר האוצר כחלון שאמר מעל הדוכן 2.5 מיליארד שקלים, יש אחרים שאומרים חמישה-שישה מיליארד שקלים.

אחמד טיבי: מדובר על סכומים של תכנית חומש למיליון וחצי אזרחים.

אחמד טיבי: אני רוצה להזכיר לכם מספר ותראו את ההשוואה.

אחמד טיבי: הסכמי גג.

אחמד טיבי: רק לפני מספר ימים חגגו בנתיבות הסכם גג לישוב אחד של 5 מיליארד שקלים.

אחמד טיבי: הסכם גג לישוב אחד, 5 מיליארד שקלים.

אחמד טיבי: אם לישוב אחד אפשר לעשות הסכם גג של 5 מיליארד שקלים, זה אומר מחצית הסכם שיועד לכלל האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל לחמש שנים.

אחמד טיבי: מה זה אם לא אקמול?

אחמד טיבי: אולי אקמול פלוס אבל אקמול.

אחמד טיבי: לכן אנחנו נתבע קידום הסכמי גג לכל הישובים הערבים הגדולים.

אחמד טיבי: מאזן, אתה ראש השלטון המקומי, חייב שיהיה מאמץ משותף שלכם ושלנו ואנחנו מתכוונים, חברי ג'מאל זחאלקה, אחד מיוזמי הדיון יחד אתנו וחבר ועדת הכספים, לקדם את הנושא הזה בוועדת הכספים.

אחמד טיבי: קידום הסכמי גג לישובים ערבים בערים ערביות גדולות.

אחמד טיבי: גדולות יותר מנתיבות, עם צרכים גדולים יותר מאשר של נתיבות.

איתן ברושי: אתם תצביעו היום גם על התקציב?

אחמד טיבי: לא.

איתן ברושי: אתה מודיע לכולם שאתם תצביעו אתנו נגד התקציב.

ג'מאל זחאלקה: לא עלתה שאלה כזאת.

איתן ברושי: אתם הצבעתם בעד ליצמן כשר הבריאות.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מודה על האתנחתא הקומית ואני אמשיך.

אחמד טיבי: בדרך כלל חברי חבר הכנסת ברושי, אנחנו אמורים לשאול אתכם אם אתם מצביעים עם התקציב ולא אתם אותנו.

אחמד טיבי: אגב, לא הצבענו עבור ליצמן.

איתן ברושי: לא הייתם.

אחמד טיבי: מנהיג המפלגה שלך, ראש האופוזיציה, אומר אותו הדבר.

יצחק הרצוג: הצבענו נגד אבל אם הייתי יכול, הייתי מצביע בעד.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר לך משהו שאולי יחזק את הטיעון שלך אבל הוא יראה את היחס שלנו.

אחמד טיבי: לא כללו את תכנית 922 בתקציב המדינה 2016 למרות שדרשנו, חבר הכנסת הרצוג.

אחמד טיבי: אי הכללתה בתקציב המדינה, היו לכך סיבות פוליטיות.

אחמד טיבי: מלחמת יהודים.

אחמד טיבי: אני אולי אלחש לך אחר כך.

אחמד טיבי: גם אם היו מכלילים את תכנית 922 בתקציב המדינה, לא היינו מצביעים עבור תקציב המדינה.

אחמד טיבי: זאת העמדה של הרשימה המשותפת.

אחמד טיבי: רבותיי, יש כמה צרכים שהם ברורים ולא היה צריך להזכיר אותם ב-2018 אבל הם חוזרים ועולים.

אחמד טיבי: למשל, הטריאדה שאני מזכיר אותה תמיד, העיר הערבית, אוניברסיטה ובית חולים.

אחמד טיבי: חבר הכנסת הרצוג, לא יעלה על הדעת שאין באף ישוב ערבי בית חולים ממשלתי.

אחמד טיבי: בנצרת יש בית חולים צרפתי, יש בית חולים אנגלי, יש בית חולים איטלקי.

אחמד טיבי: אין בית חולים ישראלי.

יצחק הרצוג: אלה בתי חולים של הכנסיות.

אחמד טיבי: אני שואל למה אין השקעה של המדינה.

יצחק הרצוג: לא הייתי סוגר אותם.

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: צריך לחזק אותם ולהעלות את התקצוב שלהם ואת התמיכה בכל אחד מבתי החולים האלה, כמו שאנחנו עושים אבל במקביל אפשר להקים באחד הישובים הערביים בית חולים, מה עוד שרק בשבוע האחרון שמנו לב שיש רופאים ערבים שמצילים חיי יהודים.

איתן ברושי: גם בשבוע האחרון.

אחמד טיבי: גם בשבוע האחרון, לרבות בשבוע האחרון, למרות הדמוניזציה של הערבים בכלל.

אחמד טיבי: אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: ב-922 נשארו לנו רק שבעה מיליון שקלים מהסעיף של אזורי תעשייה לישובים הערבים.

אחמד טיבי: שבעה מיליון שקלים בלבד.

אחמד טיבי: נראה לכם סביר?

אחמד טיבי: אוכלוסייה שלמה, יישארו מתוך 50 רק שבעה מיליון שקלים?

אחמד טיבי: גם ה-50 לא מספיקים.

אחמד טיבי: תחנות רכבת.

אחמד טיבי: שמתם לב שאין תחנות רכבת ליד הישובים הערבים?

אחמד טיבי: היות והמשרד לביטחון פנים כאן, אין ספק שאלימות היא אחת הסיבות לא רק לאי צמיחה אלא לדיכוי של צמיחה כלכלית.

אחמד טיבי: אלימות ופשיעה היא מדכאת צמיחה והיא אנטי מנגנון שינוי.

אחמד טיבי: שינוי לרעה.

אחמד טיבי: בחלק מהישובים הערביים יש פרוטקשן והפרוטקשן הזה מדכא צמיחה.

אחמד טיבי: לכן ככל שנאבקים בפשיעה בגלל אובדן חיי אדם בעיקר, אבל גם מהאספקט הכלכלי, כתוצר לוואי.

אחמד טיבי: לגבי החסמים ב-922, אני אבקש אחר כך גם מעלא שהגיע וגם מאיימן סייף להתייחס לזה וכך גם יעשו חבריי בהקשר לזה.

אחמד טיבי: אגב, מאזן נמצא כאן.

אחמד טיבי: אחת הנקודות של 922, ויש יותר מנקודה אחת, זה מענקי איזון שגדלו באופן קבוע ב-200 מיליון שקלים.

אחמד טיבי: יש יותר תקציבים לרשויות המקומיות דרך 922 וזה ברור.

אחמד טיבי: אבל צמיחה ושינוי, זה לא רק שלטון מקומי.

אחמד טיבי: צמיחה ושינוי זה לא רק שלטון מקומי וזה לא רק הכפלה או שילוש של תקציבים לרשות אלא מנגנון רחב יותר בכל תחומי החיים, תשתיות, חינוך, תעשייה, בריאות, היי-טק.

אחמד טיבי: אמרנו הכול.

אחמד טיבי: כל הנושאים האלה באופן רוחבי.

אחמד טיבי: לגבי חינוך, נמצא כאן עבדאללה חטיב והוא ידבר על הנושא הזה בהמשך.

אחמד טיבי: מוסדות ציבור, 750 מיליון שקלים, מתבצע.

אחמד טיבי: יש בעיות של הקצאות קרקע ועליהן ידברו החברים.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לכל אלה שהגיעו ולכל השותפים.

אחמד טיבי: אני רוצה להעביר, ברשותכם, את זכות הדיבור, לדברי פתיחה, לעמיתי חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, חבר ועדת הכספים.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

ג'מאל זחאלקה: ברוכים הבאים למשתתפים.

ג'מאל זחאלקה: הישיבה היום היא בנוגע לתקציב 2019 אבל אי אפשר לדון בתקציב הזה בלי לדון במכלול של התכנית 922 ולאן הגענו אתה ומה הלאה.

ג'מאל זחאלקה: ראשית, אני רוצה להבהיר לגבי האפליה של הציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: לאחר משא ומתן ארוך ודיבורים ארוכים בין נציגי הרשימה המשותפת, הוועד הארצי לרשויות המקומיות, ארגוני החברה האזרחית, מוסאוא ואחרים, מומחים ערבים נוספים, יצאה 922 לא כדרישתנו.

ג'מאל זחאלקה: הדרישה שלנו הייתה לחמש שנים 32 מיליארד שקלים, לעשר שנים 64 מיליארד שקלים, והתכנית של הממשלה היא כ-10 מיליארד שקלים לחמש שנים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו אמרנו בכל זאת, למרות הביקורת שלנו, שזה צעד בכיוון הנכון אבל צעד לא מספיק.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הודענו אז שאנחנו שומרים על זכותנו להמשיך לדרוש את מה שלא נכלל בתכנית, אם זה תקציב פחות מדי ואם אלה תחומים שלמים שלא נכללו בתכנית.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לומר שני דברים שצריך לחבר ביניהם בצורה מסודרת.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל, יש הרבה כסף לממשלה ובקופת האוצר.

ג'מאל זחאלקה: יש המון כסף.

ג'מאל זחאלקה: כסף לא חסר.

ג'מאל זחאלקה: העניין הוא עניין פוליטי, להשקיע אותו כאן או להשקיע אותו שם.

ג'מאל זחאלקה: הם יכולים, אם הם מחליטים, להשקיע יותר במקום אחד אבל זה תמיד על חשבון מקום אחר.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאם תהיה תכנית רצינית לסגור באמת את הפערים ואת הפערים בתשתיות, יהיה הכסף לעשות זאת.

ג'מאל זחאלקה: הכסף הוא לא הבעיה אלא הבעיה היא החלטה פוליטית.

ג'מאל זחאלקה: הכול מתחיל ונגמר בפוליטיקה ובהחלטות פוליטיות של הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: מצד שני, יש את הצרכים שלנו שהם עדיין לא השתנו.

ג'מאל זחאלקה: יש את הבעיות, יש את האפליה, יש את התשתיות הרעועות, יש את צורכי הפיתוח, יש את מצב השלטון המקומי, התעשייה, החקלאות, הכבישים, התחבורה, החינוך, הבריאות.

ג'מאל זחאלקה: כל הצרכים האלה זועקים לשמים.

ג'מאל זחאלקה: יש תת תקצוב, תקצוב פחות מדי, ואנחנו דורשים שיהיה תקצוב מלא.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דורשים שוויון מלא ואמיתי.

ג'מאל זחאלקה: התכנית הזאת היא בעצם אקמול.

ג'מאל זחאלקה: אני אישית כרוקח לא מזלזל באקמול וכשאני שומע חברי כנסת אומרים שלא רוצים אקמול, אני אומר שזה מטורף מי שאומר שהוא לא רוצה אקמול כי אם אתה לא לוקח אקמול או אספירין, עולה לך החום ואתה יכול למצוא את עצמך במצב קשה מאוד.

ג'מאל זחאלקה: לכן אנחנו מברכים על האקמול אבל אנחנו רוצים צנטרום פלוס, משהו שהוא ייתן לנו ויטמינים מסודרים כדי שנבריא.

ג'מאל זחאלקה: לא מספיק אקמול, אבל אי אפשר בלעדיו.

ג'מאל זחאלקה: ודברים שניתנו, הם בהחלט אקמול.

<קריאה: צעד בכיוון הנכון.

ג'מאל זחאלקה: צעד בכיוון הנכון וגם לאקמול יש מקום.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להעלות ברשות

ג'מאל זחאלקה: כם כמה נקודות ואעשה זאת במהירות.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל, צריך לגמור עם העניין הזה שמשרד החינוך לא כלול בתכנית.

ג'מאל זחאלקה: זה מצב בלתי נסבל ואנחנו דורשים ממשרד החינוך , ממשרד האוצר ומהממשלה לדאוג לכך.

ג'מאל זחאלקה: גם משרד הבריאות, לא יכול להיות שהוא מחוץ לתכנית וגם לזה צריך לדאוג.

ג'מאל זחאלקה: זה שהם שניהם לא בתכנית, אני חושב – אפילו אם למשרד החינוך יש תכניות שתכף נשמע עליהן – שזה לא במסגרת שהובטחה לנו ההבטחה הכללית ב-922, שינוי מנגנונים, שאיפה לשוויון מלא.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב ששני העניינים האלה, צריך להסדיר ואלה שני תחומים ענקיים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא מדברים על משהו בצד, בשוליים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מדברים על החינוך שהוא במרכז ועל הבריאות שגם היא במרכז.

ג'מאל זחאלקה: אלה לא דברים בשולים.

ג'מאל זחאלקה: אלה שני דברים שצריך לעשות מהר מאוד.

ג'מאל זחאלקה: אזורי תעשייה.

ג'מאל זחאלקה: האומדן הוא שצריך בחמש שנים כמיליארד שקלים כדי לבנות אזורי תעשייה מסודרים.

ג'מאל זחאלקה: היום בישובים הערביים יש כוח אדם שיכול לקיים גם היי-טק וגם לאו-טק.

ג'מאל זחאלקה: זה יפתור בעיות רבות, הימצאות של אזורי תעשייה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים שהרשויות המקומיות הערביות יחיו מהכנסה עצמית אבל תן להם את זה.

ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו נמצאים היום, קח את נצרת עילית, כמה ההכנסה שלה מאזור התעשייה וכמה ממגורים, אנחנו רואים שכ-80 אחוזים הם מאזורי תעשייה ו-20 אחוזים מהמגורים.

ג'מאל זחאלקה: הישובים הערביים, הפוך לגמרי - 80 אחוזים מהמגורים ו-20 אחוזים ממסחר ותעשייה ואפילו פחות ברוב הישובים.

<קריאה: ארנונה ביתית.

ג'מאל זחאלקה: ארנונה ביתית.

ג'מאל זחאלקה: לכן המצב כל כך קשה.

ג'מאל זחאלקה: זה יביא לשינוי.

ג'מאל זחאלקה: לא תוספת כאשר אנחנו באים ועושים מלחמת עולם כדי לקבל עוד 100 מיליון שקלים מענק איזון.

ג'מאל זחאלקה: זה קטן.

ג'מאל זחאלקה: או 20 מיליון שקלים.

ג'מאל זחאלקה: זאת לא הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: צריך שיהיה שינוי שיביא להכנסה יותר של מיליארדי שקלים לישובים הערבים ועם זה אפשר לעשות.

ג'מאל זחאלקה: זה פיתוח כלכלי, גם תעסוקה וגם הכנסה לרשויות.

ג'מאל זחאלקה: עוד שניים-שלושה סעיפים שלא עלו.

ג'מאל זחאלקה: עניין הנגישות לנכים.

ג'מאל זחאלקה: אתמול העברנו את חוק הנכים בכנסת, שזה חוק פחות מדי.

ג'מאל זחאלקה: הרשימה המשותפת דורשת שיהיה בשכר מינימום, 5,300 שקלים כהתחלה.

ג'מאל זחאלקה: אבל החוק עבר.

ג'מאל זחאלקה: הצבענו בחוסר רצון כי רצינו יותר.

ג'מאל זחאלקה: הישובים הערבים לא מוכנים בכלל לנגישות לנכים.

ג'מאל זחאלקה: כל פעם היו תכניות ממשלתיות, עד 2020, כל הזמן זה נדחה אבל צריך תכנית חירום כדי שהישובים הערבים יהיו נגישים לנכים.

ג'מאל זחאלקה: נושא תאונות דרכים.

ג'מאל זחאלקה: התקצוב של המלחמה בתאונות הדרכים בישובים הערבים, הוא פחות מ-10 אחוזים כאשר אנחנו 40 אחוזים מתאונות הדרכים, מהנפח הכללי שלהן.

ג'מאל זחאלקה: זה לא יכול להיות.

ג'מאל זחאלקה: זה שינוי.

ג'מאל זחאלקה: זה לא כסף גדול אבל זה יכול להביא לצמצום נושא תאונות הדרכים.

ג'מאל זחאלקה: יש עניין תקציבי שמביא לאי חיבור אלפי בתים לחשמל ואפילו להרס בתים.

ג'מאל זחאלקה: אני דיברתי עם צוותים מקצועיים ואמרו שהם יהיה תקצוב מספיק לפרצלציה, חלוקה ואיחוד וחלוקה והכנה של תכניות מפורטות, אפשר למנוע הריסה של הרבה בתים, מאות ואולי אלפים.

ג'מאל זחאלקה: זה יכול להביא לחיבור של אלפי בתים לחשמל.

ג'מאל זחאלקה: אז למה לא?

ג'מאל זחאלקה: זה לא כסף גדול.

ג'מאל זחאלקה: למשל, בוואדי ערה, ואפשר להתחיל פיילוט שם, אם יינתנו 30 מיליון שקלים לוועדה המרחבית, הם יכולים לפתור כמעט 90 אחוזים מהבעיות.

ג'מאל זחאלקה: אז למה לא?

ג'מאל זחאלקה: למה לשלוח את הבולדוזר לפני שנותנים את החומר לשרטט?

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות שהבולדוזר יהיה יותר מהיר מהעבודה של מכין התכניות, של הארכיטקט או השרטט.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך לעשות שינוי כללי בכל התפיסה של תכנית 922.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו דורשים תכנית 923 שתהיה שונה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהגיע הזמן שגם במשרד האוצר ובכל המשרדים נשב ביחד, נכין תכנית חדשה, לא נחכה עוד זמן, לאור מה שהצטבר מידע עד היום, לאור הצרכים , לאור אי ההצלחה, לאור העיכובים שיש בהרבה תחומים.

ג'מאל זחאלקה: יש הרבה כסף שלא מנוצל בגלל מחסומים שלא מאפשרים ניצול הכסף הזה.

ג'מאל זחאלקה: צריך להסיר את המחסומים האלה.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שהגיע הזמן להכין תכנית חדשה, ללמוד ולעשות את זה מהר בתקציב 2019.

ג'מאל זחאלקה: דרישה אחרונה, לעניין השקיפות.

ג'מאל זחאלקה: עניין השקיפות הוא בנפשנו.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו ניסינו עם הצוותים הכי מקצועיים להבין ולקרוא את 922 בתוך התקציבים של 2017 ו-2018 ולא הצלחנו כי אי אפשר כי אין את המספרים.

ג'מאל זחאלקה: אני דורש מהאוצר שבתקציב של 2019 לא יופיעו רק סעיפים של שש ספרות שהם הסעיפים הכלליים אלא של שמונה ספרות.

ג'מאל זחאלקה: אז יהיה ברור כמה תוקצב וכמה כסף ייעודי יש לישובים הערבים ואז אפשר לדבר על שקיפות, על כמה כסף הוקצב, כמה הועבר וכמה נוצל.

ג'מאל זחאלקה: צריכה להיות שקיפות.

ג'מאל זחאלקה: זה חשוב מאוד כי התכנית הראשונה בשנת 2000, עת הקציבו 4 מיליארד שקלים, אנחנו סיכמנו אותה עם האוצר, ונוצלו ממנה רק 2.6 מיליארד שקלים, שזה ניצול מאוד נמוך.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהעניין הזה של שקיפות והידברות כל הזמן יכול להביא לשיפור בביצוע.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו כמובן דורשים הרחבה של התכנית.

ג'מאל זחאלקה: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: זה היה החלק הארוך בדיון.

אחמד טיבי: עכשיו החלק יהיה קצר יותר.

אחמד טיבי: לפי התקנון, חבר הכנסת עיסאווי פריג' שהוא אחד היוזמים צריך לדבר.

אחמד טיבי: אחרי כן היוזם ג'עפר ואחר כך מאזן.

אחמד טיבי: חבר הכנסת הרצוג, בבקשה.

יצחק הרצוג: תודה.

יצחק הרצוג: שלום לכולכם.

יצחק הרצוג: הדיון הזה של ועדת הכספים הוא דיון מאוד חשוב.

יצחק הרצוג: חבל לי מאוד שאין כאן נציגים של הקואליציה בדיון הזה כיוון שאנחנו מתחילים הערב את ההצבעה בקריאה ראשונה על התקציב, תקציב המדינה, ואם אנחנו לא נוודא הקצאה מסיבית של משאבים שמיועדים באופן ספציפי לקידומו של המגזר הערבי על כל יישוביו, קבוצותיו, אזוריו – אנחנו נחטא למטרה לאומית חשובה מאוד שהיא קודם כל שוויון וחיים משותפים באחווה וכמובן לנסות ולהניע מהלכי צמיחה שרק ייטיבו עם החיים של כל האזרחיות והאזרחים.

יצחק הרצוג: הדוח של מוסאוא הוא חשוב מאוד.

יצחק הרצוג: הוא מצביע על הרבה מאוד פערים.

יצחק הרצוג: אני חושב שהעובדה שיש את החלטת ממשלה 922 מהווה בסיס שעליו אנחנו יכולים להעיר.

יצחק הרצוג: כלומר, זה כבר יותר טוב ממצב שבו לא הייתה תכנית כלשהי.

יצחק הרצוג: כמי שהיה חתום על אותם 4 מיליארד שקים עליהם דיבר חבר הכנסת זחאלקה, אני אומר לכם שאם אין תכנית, אין כלום.

יצחק הרצוג: לפחות יש תכנית ועכשיו בואו נשפר אותה ואפשר לשפר אותה בוועדת הכספים, בוועדה הזאת.

יצחק הרצוג: אני באמת מודה ליוזמים שיזמו את הדיון וגם למוסאוא.

יצחק הרצוג: אני רוצה לעמוד על כמה נושאים שכדאי שנשים אליהם לב והם עולים הרבה מאוד.

יצחק הרצוג: קודם כל, הסוגיה של הפשיעה והביטחון האישי מחייבת המשך מאמצים בכל הגזרות.

יצחק הרצוג: שנית, אין ספק שסוגיית תכניות המתאר, שחרור בנייה, היתרי בנייה, פיתוח, תיעוש, כל מה שנדרש.

יצחק הרצוג: נמצא כאן מאזן גנאים בשם כל ראשי הרשויות והוא ידבר ויסביר אחר כך את הפערים בחיי היום יום.

יצחק הרצוג: שלישית, סוגיית המצ'ינג שגם משרד החינוך וגם משרד הרווחה דורשים.

יצחק הרצוג: יש שיפור בדברים האלה אבל לא מספיק.

יצחק הרצוג: רביעית, הבריאות שעולה הרבה מאוד.

יצחק הרצוג: דובר על תאונות דרכים ועל נושאים אחרים.

יצחק הרצוג: אני חושב שזאת משימה לאומית מהמדרגה הראשונה, אדוני היושב ראש.

יצחק הרצוג: אני חושב שהכנסת צריכה להיות מחויבת לכך מקיר לקיר.

יצחק הרצוג: זה יעלה הערב בדיונים בקריאה הראשונה.

יצחק הרצוג: אני מאחל הצלחה ושנראה פירות.

יצחק הרצוג: בהזדמנות הזאת אני מברך את חבר הכנסת ואאל יונס על הצטרפותו לכנסת.

יצחק הרצוג: בהצלחה.

אחמד טיבי: תודה רבה, חבר הכנסת הרצוג, יושב ראש האופוזיציה.

אחמד טיבי: ג'עפר פרח, מנהל מרכז מוסאוא.

אחמד טיבי: אחריו חבר הכנסת איימן עודה.

<ג'עפר פרח: היות וצריך להיות זריז כאן וזה דיון מהיר של ועדת הכספים, אני רוצה קודם כל להודות לכם על כך שהגשתם את ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת הכספים.

<ג'עפר פרח: אני חושב שכל חברי הכנסת שהצטרפו לדיון הזה מבורכים ותודה רבה על כך שמקיימים את הדיון.

<ג'עפר פרח: אני חושב שההתעניינות כאן מראה את החשיבות של הפיתוח הכלכלי בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: אני רוצה להתייחס גם ל-2018 וגם ל-2019 במבזקים.

<ג'עפר פרח: יש ארבע החלטות ממשלה שצריך לבצע בשנת 2018.

<ג'עפר פרח: יוסי מסתכל עלי, בוא נתחיל עם משרד השיכון.

<ג'עפר פרח: שכונות חדשות, עוד לא רואים בשטח.

<ג'עפר פרח: אני מקווה שנמצא כאן גם בני ממשרד השיכון.

<ג'עפר פרח: אני חושב שהפיקוח הפרלמנטרי על זה שהחלטות ממשלה כן מתקיימות, זה לא רק עסק של חברי הכנסת הערבים.

<ג'עפר פרח: חשוב שיתחילו לבנות ולפתור את מצוקת הדיור בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: יש החלטות, אבל הן לא מבוצעות.

<ג'עפר פרח: עוד לא רואים את הבולדוזרים בונים שכונות חדשות.

<ג'עפר פרח: אני רוצה להתייחס גם לגבי הצעת התקציב, לגבי 2019, ואני מקווה שגם חברי האופוזיציה לא רק הערבים יתייחסו גם הם לזה.

<ג'עפר פרח: חברים, ב-922 אין אזורי תעשייה וזה אומר שראשי הרשויות יתבססו כל הזמן על מענקי איזון, וזה חבל.

<ג'עפר פרח: נצרת עילית כל הזמן מתרחבת, נצרת לא מצליחה להקים אזורי תעשייה מכובדים שיאפשרו לה הכנסה עצמית.

<ג'עפר פרח: יושב כאן נציג של משרד הכלכלה שעוסק באזורי תעשייה, הוא מתחנן כבר שלוש שנים לכסף לאזורי תעשייה.

<ג'עפר פרח: אנחנו דורשים שתתעקשו.

<ג'עפר פרח: זה כסף שברגע שהוא יוצא לבנות אזורי תעשייה, הוא חוסך בצד השני מענקי איזון.

<ג'עפר פרח: בסופו של דבר הרשויות מתחילות לקבל הכנסות מארנונה של עסקים.

<ג'עפר פרח: זה 300 מיליון שקלים בשנה.

<ג'עפר פרח: אנחנו מבקשים מכם שתתעקשו שזה ייכנס לתוך התקציב כי אחרת אנחנו רק נתבסס כל הזמן על מענקי איזון כשפעם יש ופעם אין.

<ג'עפר פרח: הנושא של תעסוקת נשים.

<ג'עפר פרח: חברים, לא יתכן ש-13,000 נשים, במקום לטפל בנשים המובטלות, מתחילים לסגור מכללות להוראה ולא פותחים מוסד להשכלה גבוהה בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: צריך לפתור את בעיית התעסוקה בחברה הערבית על ידי טיפול ממוקד ולאומי בתעסוקת נשים וצעירים.

<ג'עפר פרח: אין שבוע בלי שאין צעיר ערבי שנהרג בתאונת עבודה.

<ג'עפר פרח: לא יתכן שלא יוכשרו העובדים הערבים להיקלט בשוק התעסוקה.

<ג'עפר פרח: הם בונים את כל הארץ הזאת והם מתים באתרי עבודה ואף אחד לא מעניין אותו, במיוחד המשרדים הרלוונטיים, בנושא של הכשרת עובדים.

<קריאה: בנושא הבטיחות.

<ג'עפר פרח: בנושא הבטיחות.

<ג'עפר פרח: משרד החינוך.

<ג'עפר פרח: בהחלטת הממשלה אמור להיות כמעט מיליארד ו-200 מיליון שקלים לסגירת פערים בשעות הוראה.

<ג'עפר פרח: דוח שאתם עשיתם, זה דוח של משרד ראש הממשלה, מדבר על הכסף הזה.

<ג'עפר פרח: מתבלבלים.

<ג'עפר פרח: אומרים 15 מיליארד, 9,5 מיליארד.

<ג'עפר פרח: חבר'ה, זה לא שקל אלא זה כמה מיליארדי שקלים.

<ג'עפר פרח: תפסיקו לדבר על 15 מיליארד.

<ג'עפר פרח: בלי הכסף שאתם צריכים כמשרד החינוך, הילדים האלה, בג'סר א-זרקא, לא תהיה להם הזדמנות שווה כמו שיש לילדים בקיסריה.

<ג'עפר פרח: הגיע הזמן לסגור את הפערים האלה.

<ג'עפר פרח: לא יתכן שייתנו 250 וכל פעם שמגיעים לסכם עם משרד החינוך, משקרים במצח נחושה כאילו הפערים נסגרו.

<ג'עפר פרח: הפערים לא נסגרו.

<ג'עפר פרח: הנושא של בית ספר ימי בג'סר א-זרקא, הילדים, החיים שלהם הוא הים ואתם שולחים אותם לאורט בחיפה.

<ג'עפר פרח: בכפר מנדא רוצים בית ספר תעשייתי, יושבים כאן תלמידים מכפר מנדא, לא נותנים להם כי אין כסף.

<ג'עפר פרח: למקומות אחרים יש כסף, לחינוך התיישבותי יש כסף, לבית ספר תעשייתי בכפר מנדא אין כסף.

<ג'עפר פרח: הנושא של משרד התחבורה.

<ג'עפר פרח: נכון, היה שיפור ויושב כאן נציג משרד התחבורה.

<ג'עפר פרח: היה שיפור בתחבורה ציבורית אבל הוא רחוק.

<ג'עפר פרח: יש עדיין 30 ישובים שלא מחוברים לתחבורה ציבורית ויש עדיין קטעים שלמים, מאות קילומטרים, שאין כבישים וגם לא מתוכנן.

<ג'עפר פרח: אמרו לכל רשות, תנו לנו חמישה כבישים ואחר כך אמרו שיש כסף לכביש אחד.

<ג'עפר פרח: הדבר האחרון שאני רוצה לדבר עליו הוא בריאות ורווחה.

<ג'עפר פרח: חבר'ה, אנחנו, הגברים הערבים, החיים שלהם הכי קצרים.

<ג'עפר פרח: תסתכלו על הממוצעים של משרד הבריאות.

<ג'עפר פרח: יושב כאן נציג משרד הבריאות ונציג משרד הרווחה.

<ג'עפר פרח: העוני, עדיין 48 אחוזים בתוך החברה הערבית חיים מתחת לקו העוני.

מסעוד גנאים: גם החיים של הנוצרים.

<ג'עפר פרח: נכון וזאת לא בדיחה.

מסעוד גנאים: אין איכות ואין כמות.

<ג'עפר פרח: נכון.

<ג'עפר פרח: הגיע הזמן שמשרד הרווחה ומשרד הבריאות יטפלו בעוני ויטפלו בפריפריה, במיוחד הפריפריה הערבית.

<ג'עפר פרח: נשים לא צריכות למות מסרטן השד בגלל שהרופא לא שולח אותן ל-MRI ולבדיקות שהן צריכות לעשות.

<ג'עפר פרח: לצערי יש תכנית במשרד, ואיימן, אתה מכיר את זה, יש תכנית לנושא של משרד הבריאות כמו התכנית של אזורי התעשייה אבל התכניות לא מתוקצבות בתקציב 2019.

<ג'עפר פרח: אותו דבר במשרד התרבות.

<ג'עפר פרח: במקום להוסיף כסף לשנה הבאה, הולכים לקצץ בתקציב של משרד התרבות בשנה הבאה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת איימן עודה.

איימן עודה: חברים יקרים, שלום לכולכם.

איימן עודה: מילה על 922.

איימן עודה: יש כמה דברים שהם ייחודיים ב-922.

איימן עודה: האחד, הכסף אבל זה לא העיקר.

איימן עודה: הדבר השני, שינויי מנגנוני התקצוב, וזה מאוד חשוב.

איימן עודה: הדבר השלישי הוא שיתוף פעולה עם הנהגת האוכלוסייה הערבית.

איימן עודה: זה דבר שלא קרה.

איימן עודה: כלומר, שבעים פגישות עם האוצר, אנחנו, עם ראשי המועצות המקומיות הערביות, עם עמותות, ישבנו עם האוצר בשבעים פגישות, אבל זה לא היה.

איימן עודה: כלומר, יש שלושה דברים שבאמת אפשר להצביע עליהם וזה דבר שצריך לומר אותו בצורה הכי ברורה.

איימן עודה: אני רוצה לשבח שני אנשים.

איימן עודה: איימן סייף, כולנו מלאי הערכה.

איימן עודה: תיסלם.

איימן עודה: תודה רבה.

איימן עודה: אנחנו מאוד מאוד מעריכים.

איימן עודה: חברים, מה חסר ב-922.

איימן עודה: התפיסה היא הכי ליברלית.

איימן עודה: מה שטוב בסופו של דבר למדינה עצמה.

איימן עודה: כלומר, כסף טוב.

איימן עודה: כלומר, השקעה שחוזרת מהר למדינה וזה דבר טוב ואנחנו מתחברים אליו.

איימן עודה: אבל מה חסר?

איימן עודה: חסרים כמה דברים.

איימן עודה: האחד, המקום החברתי המובהק.

איימן עודה: כלומר, לא תשמעו ב-922 מילה על העוני.

איימן עודה: אני מבין שכאשר יש אוטובוסים, כאשר יש מעונות יום, כאשר יש חינוך בלתי פורמלי, זה גם עוזר למשל להעלאת אחוז הנשים העובדות.

איימן עודה: אני מבין את זה.

איימן עודה: זה עוזר למעט את העוני.

איימן עודה: אני גם יכול להבין את זה.

איימן עודה: אבל אין תכנית למיגור העוני.

איימן עודה: שני שלישים מהילדים שלנו חיים מתחת לקו העוני והרווחה לא נמצאת בתכנית הזאת.

איימן עודה: אז ריבונו של עולם, על איזה תכנית אנחנו מדברים?

איימן עודה: בסופו של דבר ללא ספק התכנית הזאת היא צעד נכון אבל אני חושב שהחברה הערבית צריכה תכנית מספר 2 ומספר 3.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני שמח על אימוץ הדרישה המקדימה של תכנית חדשה.

אחמד טיבי: זה אומר שהצרכים הם רבים.

אחמד טיבי: איימן סייף, המשרד לשוויון חברתי.

<איימן סייף: תודה רבה על קיום המפגש המאוד מאוד חשוב הזה.

<איימן סייף: אני גם רוצה לברך בהזדמנות הזאת את השכן שלי ואאל יונס על כניסתו לתפקיד כחבר כנסת ומאחל לך בהצלחה.

<איימן סייף: אני רוצה לתת לכם ממש בקצרה איזושהי סקירה ממש קצרה על מה קורה ביישום 922.

<איימן סייף: אני אתן לכם קצת מספרים היכן הדברים מתקדמים ואיפה הם פחות מתקדמים.

<איימן סייף: קיימנו ועדת היגוי לפני שבועיים בערך על יישום 922 יחד עם כל משרדי הממשלה על מנת לעקוב אחר היישום של ההחלטה.

<איימן סייף: אני חייב כאן לציין שיש שיתוף פעולה מלא גם עם חברי הכנסת הערבים וגם עם ראשי הרשויות המקומיות שגם הם חברים בוועדה הזאת.

<איימן סייף: לגבי המספרים, אתם רואים את זה כאן.

<איימן סייף: אני לא מדבר על הרקע כי אין לנו מספיק זמן אבל יש כאן שלושה עקרונות מאוד מאוד חשובים בהחלטת הממשלה.

<איימן סייף: טיפול הוליסטי במגוון נושאים אבל שוב, לא בכל הנושאים ואני מסכים אתכם לחלוטין שיש הרבה נושאים שלא קיבלו כאן טיפול.

<איימן סייף: תיקון העיוותים במנגנוני הקצאה, וכאן יש מעורבות של רשויות מקומיות בכל התהליך של הפיתוח הכלכלי וזה מאוד חשוב.

<איימן סייף: לגבי המספרים, אני אציין שמדובר כאן על 10 מיליארד שקלים ל-922 בחמש השנים הקרובות.

<איימן סייף: 5 מיליארד שקלים שקיבלנו את ההערכה הזאת ממשרד האוצר וממשרד החינוך והתקציב הוא דיפרנציאלי.

<איימן סייף: לכן כל הזמן דובר על 15, בגלל ההערכה הזאת שכנראה היא לא נכונה.

<איימן סייף: אין כאן 5 מיליארד שקלים לתקצוב דיפרנציאלי.

<איימן סייף: אני מניח שמשרד החינוך ידבר על ההערכה הנכונה.

<ג'עפר פרח: חשוב שכולם, כולל חברי הכנסת, יבינו ויפסיקו לדבר על 15 כי זה בקושי 10.

<איימן סייף: נכון.

אחמד טיבי: חשוב לשמוע את זה ממך באופן רשמי.

אחמד טיבי: מה הסכום של תכנית 922?

<איימן סייף: הסכום של 922, אנחנו מדברים בעצם על כ-10 מיליארד שקלים.

אחמד טיבי: תגיד את המספר המדויק, שזה פחות מ-10 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: 9.7 פלוס.

<איימן סייף: התקצוב הדיפרנציאלי, אנחנו מעריכים אותו כרגע, ועבדאללה אולי יתקן אותי, בכ-1.5 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: תוסיף את זה על ה-9.7.

<איימן סייף: זה פחות או יותר הסכום של 922.

אחמד טיבי: זה חשוב לעיתונות הכלכלית שכל הזמן כותבת 15 מיליארד.

<איימן סייף: תכף נדבר על תוספתי ועל הדברים האחרים.

<איימן סייף: החלוקה שאתם רואים כאן בתשתיות פיזיות, כ-5.3 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: בתעסוקה וכלכלה, כמיליארד שקלים.

<איימן סייף: חינוך והשכלה, שוב, אנחנו כאן כוללים את ה-5 מיליארד שקלים שכנראה לא יהיו כך שזה פחות מ-6.6 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: העצמת הרשויות המקומיות, זה מאוד מאוד חשוב, 1.4 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: חברה וקהילה, כ-800 מיליון שקלים.

<איימן סייף: זאת בעצם החלוקה של הנושאים של 922.

<איימן סייף: אם נדבר על מה עשינו ב-2016 ו-2017.

<איימן סייף: ב-2016 ו-2017 אנחנו העברנו משהו כמו 4.5 מיליארד.

אחמד טיבי: אני מאפשר למיקי לוי, סגן שר האוצר לשעבר, לשאול שאלה.

מיקי לוי: שאלה אחת קטנה.

מיקי לוי: על התרגיל הזה גם עברנו בגליל.

מיקי לוי: האם בתוך הכסף הזה, יש כספים צבועים שממילא היו צריכים להינתן במסגרת המשרדים, כי אז כל הכסף הגדול הזה הופך להיות כסף קטן.

מיקי לוי: אם לא היינו קוראים לזה תכנית, כי אז לא היינו מסתכלים על כל הכסף הגדול הזה כי ממילא אם לצורך העניין משרד התחבורה, יש לו כסף צבוע לפיתוח כביש או דרך במקום כזה או אחר וזה נכנס לתוך התכנית, לא עשינו הרבה.

<איימן סייף: ברשותך, אני אתן תשובה.

<איימן סייף: נתת דוגמאות של משרד התחבורה.

<איימן סייף: משרד התחבורה עד התכנית הזאת נתן משהו כמו 100 מיליון שקלים ליישובי המיעוטים.

<איימן סייף: כתוצאה מהתכנית הזאת הוא מקצה היום משהו כמו 300 מיליון שקלים למגזר המיעוטים.

<איימן סייף: התקציבים של משרד הפנים, תקציבי הפיתוח והדברים האחרים, אנחנו מדברים כאן על תקציבים חדשים שניתנו לחברה הערבית, לא השוטף.

<איימן סייף: משרד השיכון, 1.7 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: מוסדות ציבור למשל בתוך הכסף הזה, זה הכול כסף חדש.

<איימן סייף: אז יש סעיפים שהם באמת כסף חדש נטו מהאוצר למשרדים השונים ויש כספים שאנחנו גם עושים הסטות מתוך המשרדים לטובת החברה הערבית.

<איימן סייף: בסופו של דבר אני כאזרח ערבי במדינה הזאת, מה שמעניין אותי זה כמה הממשלה משקיעה בסופו של דבר באזרח הערבי.

<איימן סייף: בסדר, אני מוריד את הדלתא הזאת שהם היו גם ככה משקיעים אבל אני אומר לכם באחריות מלאה שזה החלק הקטן.

<איימן סייף: החלק הגדול הוא הסטות פנימיות בכסף גדול ממשרד האוצר.

אחמד טיבי: אתה יכול להגיד מה הדלתא?

<איימן סייף: אני אומר עוד פעם.

<איימן סייף: אני לא יודע להגיד לך עכשיו, את הדלתא הזאת, כמה היא.

<איימן סייף: ההערכה שלי, ואתה דיברת על כך שיש לנו כאן

<איימן סייף: בעצם כספים חדשים ממשרד האוצר, מתוך ה-10 מיליארד שקלים, בערך כ-6 מיליארד שקלים זה כסף חדש.

מיקי לוי: 4 מיליארד דלתא.

מיקי לוי: זה הרבה.

<איימן סייף: משרד האוצר טוען משהו אחר.

מיקי לוי: זו מלחמה נפרדת.

<איימן סייף: זאת בעצם החלוקה.

<איימן סייף: החלוקה הפנימית, 2016 ל-2017, העברנו משהו כמו 5-4,5 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: ביין נמצאת כאן ויש לה עדכונים לגבי 2017.

<איימן סייף: היא תעדכן אותנו.

<איימן סייף: בכלל, זאת החלוקה.

<איימן סייף: יש לכם כאן, אני גם מוכן להשאיר את זה למי שצריך, דיברתם על שקיפות.

<איימן סייף: חשוב מאוד באמת לדבר על כמה הקצינו לכל תחום ותחום.

<איימן סייף: אני כמובן לא אעבור על זה אבל אתם רואים שיש לנו כאן בתחום של תשתיות, משרד הבינוי והשיכון, כמה הוא הקצה למוסדות ציבור, כמה מתוכנן, כמה בביצוע.

<איימן סייף: ב-2016 ו-2017, בתקציבי פיתוח של משרד הפנים.

<קריאה: אתה יכול להגיד כמה התחלות לדירות בשטח?

<איימן סייף: יש לנו היום משדהו כמו 1,300 התחלות בנייה בישובים הערביים, בעיקר בנצרת.

<ג'עפר פרח: ההחלטה דיברה על כמה?

<איימן סייף: תכף נדבר על זה.

<ג'עפר פרח: היעד היה 7,000 דירות.

<איימן סייף: תכף נדבר על חסמים.

מיקי לוי: לא נמסרו יותר מ-1,800 מפתחות.

<ג'עפר פרח: התחלות.

<ג'עפר פרח: אני לא מדבר על מסירות.

<איימן סייף: אני אתייחס גם לזה.

<איימן סייף: שוב, אתם רואים כאן את משרד התחבורה, יש כאן את התקציבים.

<איימן סייף: כאן זה סטטוס בתחום של משרד החינוך וההשכלה הגבוהה.

<איימן סייף: אתם רואים כמה כסף השקענו בתחום הזה.

<איימן סייף: יושב כאן גם נציג המל"ג-ות"ת.

<איימן סייף: יש כאן השקעה מאוד מאוד יפה בתחום הזה.

<איימן סייף: הביצוע הדיפרנציאלי, ג'עפר, שאנחנו לפחות קיבלנו נתונים ממשרד האוצר וממשרד החינוך.

<איימן סייף: מדובר כיום על 31,000 שעות לימוד שיוקצו לחברה הערבית, כ-250 מיליון שקלים, אבל בהבשלה מלאה זה אמור להגיע ל-350.

<איימן סייף: עבדאללה יתייחס לזה בהרחבה.

<איימן סייף: אני לא אכנס לזה.

<איימן סייף: גם כאן בתחום של הרשויות המקומיות, אתם רואים שהעברנו, וזה באמת תקציב מאוד מאוד חשוב.

<איימן סייף: הכסף נמצא היום ברשויות המקומיות.

<איימן סייף: יש 650 מיליון שקלים שנמצאים בחשבונות של הרשויות המקומיות לביצוע.

<איימן סייף: יושבת כאן מריה והיא יכולה להרחיב בנושא הזה.

<ג'עפר פרח: הרשאות או העברות?

<איימן סייף: העברות תקציביות.

<איימן סייף: הכסף נמצא ברשויות המקומיות.

<איימן סייף: זה נפתר ביומיים-שלושה האחרונים.

<ג'עפר פרח: אם כן, מדובר בהרשאות ולא בהעברות של הכסף.

<ג'עפר פרח: הפרויקטים עוד לא התחילו.

<מריה ג'ריס: חלקם כן.

<איימן סייף: המשמעות של הדבר הזה היא שהרשות המקומית יכולה מחר בבוקר להתחיל לעבוד.

<איימן סייף: עכשיו זה בידי ראש הרשות המקומית לבצע את הפרויקט.

<איימן סייף: בסוגיה של משרד הכלכלה, אזורי תעשייה, אני מסכים אתכם לחלוטין.

<איימן סייף: ב-922 לא הבאנו בשורה לנושא של אזורי תעשייה.

<איימן סייף: צריך תכנית של 2 מיליארד שקלים להשלמת אזורי תעשייה במגזר הערבי ואני מאוד מבקש שבאמת נעשה את כל המאמצים ביחד על מנת להביא את הכסף הזה.

<איימן סייף: נקודה.

<איימן סייף: לא צריך לדבר על זה יותר מדי.

<קריאה: מי מתנגד?

<קריאה: האוצר מתנגד?

<קריאה: מי מתנגד להעביר את הכסף הזה?

<איימן סייף: צריך לעשות משא ומתן להביא את הכסף הזה.

מיקי לוי: אולי אפשר לעשות אזורי תעשייה משותפים.

<איימן סייף: תנסה.

אחמד טיבי: אנחנו לא התנגדנו לעניין הזה.

אחמד טיבי: צריך גם וגם.

<איימן סייף: שני משפטים אחרונים.

<איימן סייף: תקשיבו, אני לא אדבר על הצלחות ואתגרים כי באמת אני לא בא לומר עכשיו כמה אנחנו טובים וכולי כי יש גם הרבה אתגרים.

<איימן סייף: אבל יש גם הצלחות ביישום של התכנית הזאת, אם זה בנושא של תחבורה ציבורית, בנושא של שיכון.

<איימן סייף: אני לא אכנס לפרטים יותר מדי אבל יש באמת הצלחות.

<איימן סייף: אני רוצה לדבר בשקף האחרון על הנושא של האתגרים כפי שאני רואה אותם.

<איימן סייף: יש לי כאן בעצם שני אתגרים משמעותיים.

<איימן סייף: האחד, בתוך הרשויות המקומיות.

<איימן סייף: מנגנוני היישום והביצוע בתוך הרשויות המקומיות.

<איימן סייף: הרשויות צריכות להיות ערוכות ליישום של החלטת הממשלה ואני אומר לכם שאני חייב לציין כאן שחלק גדול מהרשויות הן כן ערוכות והן כן עושות עבודה טובה.

אחמד טיבי: אני רוצה להפסיק אותך לפני שהשידור נפסק ולומר שהשידור הזה משודר חי בטלוויזיה ותודה רבה על כך.

<איימן סייף: האתגר השני הוא בתוך משרדי הממשלה.

<איימן סייף: חלק גדול מהכסף הזה לא מגיע לרשויות המקומיות.

<איימן סייף: הוא מגיע לחברות המנהלות של משרדי הממשלה, אם זה משרד התחבורה, חלק משרד השיכון, אזורי התעשייה עליהם דיברנו, משרד הכלכלה והחברות האלה, חלקן, לא יודעות לעבוד עם הישובים הערבים.

<איימן סייף: הם צריכים להתייעל, הם צריכים לעשות עבודה יותר טובה בהקשר הזה.

<ג'עפר פרח: אין חברה מנהלת ערבית אחת.

<איימן סייף: נכון.

<איימן סייף: אני מסכים אתך.

<איימן סייף: ארבעת הנושאים בהם יש לנו אתגרים.

<איימן סייף: הסוגיה של השיווק כפי שצוין כאן, יש יעד לשווק 4,000, בעצם 5,000 יחידות דיור בשנה במגזר הערבי אבל אנחנו לא מצליחים להגיע לזה.

איתן ברושי: אנחנו יכולים להיכנס לבנייה על הקרקעות הפרטיות?

<איימן סייף: אנחנו בוודאי רוצים להיכנס לקרקעות הפרטיות אבל אתה כמדינה לא שיווקת במגזר הערבי 60 שנים, אז בוא נתחיל להקים שכונות מגורים על קרקע מדינה כפי שעושים במגזר היהודי ואחר כך נדבר על קרקע פרטית.

איתן ברושי: נצטרך לדבר על זה.

<איימן סייף: בנושא של אזורי תעשייה, דיברנו על זה ולכן לא אדבר שוב.

<איימן סייף: תחומים נוספים.

<איימן סייף: התחלנו לעשות כאן עבודה במשרד הבריאות.

<איימן סייף: הקמנו צוותים מקצועיים במשרד הבריאות ויש לנו כבר טיוטות של תכניות אבל צריך כסף לתכניות האלה ואני מאוד מקווה שבתקציב 2019 הדברים האלה יקבלו תקציב.

אחמד טיבי: תודה רבה.

איימן עודה: הבהרה.

איימן עודה: משפט אחד.

איימן עודה: אף אחד מחברי הכנסת לא אמר מילה חוץ מכם.

אחמד טיבי: העיתונות הכלכלית.

איימן עודה: כן.

איימן עודה: למעט החינוך, ואני חושב שזה הכי מדויק וטוב שכולנו נדע את הדבר הזה.

אחמד טיבי: עכשיו התברר לגבי הדלתא.

אחמד טיבי: אני רוצה להזכיר, קיבלתי גם הודעה אבל במקור זה נושא שחבר הכנסת איימן עודה ואני טיפלנו יחד עם מאזן.

אחמד טיבי: מועצות אזוריות שמודרות מהתכנית, לא תשתיות ולא כבישים.

<איימן סייף: לא.

<איימן סייף: ממש לא.

אחמד טיבי: מהכסף שהוחלט לאחרונה ומשרד הפנים רוצה ומבקש מהרשויות הערביות לעבור - - -

<איימן סייף: 15 מיליון שקלים.

איתן ברושי: אני רוצה לומר משפט.

איתן ברושי: הדוקטור צודק הייתי ראש מועצה אזורית.

איתן ברושי: ערבים שחיים במועצה אזורית בחלק מהדברים מקופחים לעומת ערבים שחיים בעיר או במועצה מקומית.

איתן ברושי: צריך להשוות ולומר שערבי שחי בגלבוע או במקום אחר יקבל כמו ערבי שחי במקום אחר.

חנין זועבי: הוא מקופח על ידי המועצה.

איתן ברושי: לא.

איתן ברושי: על ידי המדינה.

איתן ברושי: אני בכל זאת הייתי שם כמה ימים.

איתן ברושי: המדינה צריכה לצבוע את הכסף – בחלק מהדברים היא עושה את זה – שמיועד למגזר הערבי ואי אפשר לקחת את זה למישהו אחר.

<קריאה: שהאוצר ייתן 30 מיליון שקלים אבל למה על חשבוננו?

איתן ברושי: אני מסביר.

איתן ברושי: שייתנו.

אחמד טיבי: בדיוק.

אחמד טיבי: זה צריך להיות תוספתי אבל הם נופלים בין הכיסאות.

איתן ברושי: נכון, נופלים בין הכיסאות.

יוסף ג'בארין: תודה ליוזמי הדיון, חבריי דוקטור זחאלקה ודוקטור טיבי.

יוסף ג'בארין: ברכות גם למנהל מוסאוא על העשייה בתחום הזה ועל ליווי הנושא לאורך כל השנים.

יוסף ג'בארין: כמובן תודה לראשי הרשויות המקומיות הערביות.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להדגיש את מה שהדגישה ועדת אור בדוח שלה מ-2003 בסוגיית התקציבים, שזה לא עוד מיליון שקלים כאן וחצי מיליון שקלים שם אלא שסוגיית התקציבים היא בעצם סוגיה של מאבק בסטנדרט בישוב הערבי.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, הקיפוח ההיסטורי והעניין התקציבי קיבע איזשהו מעמד סוציו אקונומי נחות של הישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: אני אומר את זה כי מבלי שתהיה תכנית עבודה שתוציא את הישובים הערבים מהמעמד הנחות הזה, תעשה טרנספורמציה של מצב החיים שלהם, אנחנו לא נרגיש את השינוי הזה.

יוסף ג'בארין: זה מה שמשרדי הממשלה צריכים לקלוט.

יוסף ג'בארין: מצד אחד מדברים גבוה גבוה על תקציבים ומצד שני בשטח האכזבה נמשכת כל הזמן כי לא מרגישים את זה כי זה לא מספיק רציני, לא מספיק משמעותי ולא מספיק רחב כדי לחולל את אותו שינוי אותו רוצה הערבי.

יוסף ג'בארין: כשרואים שכל הישובים הערביים נמצאים בתחתית הסולם הסוציו אקונומי, יותר מ-50 אחוזים מהמשפחות הערביות נמצאות מתחת לקו העוני, שני שלישים מהילדים הערבים הם מתחת לקו העוני, בנגב 80 אחוזים מהילדים מתחת לקו העוני, זה פשוט כתב אישום גם כלפי משרד הרווחה וגם כלפי משרד החינוך וגם כלפי משרד האוצר ומשרד הכלכלה.

יוסף ג'בארין: עם כל הכבוד לתכניות 922 ותכניות אחרות, בשטח הדבר לא מורגש גם בהתחשב בעובדה שהיישום הוא יישום חלקי.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שגם בהתייעצות עם חברי איימן סייף, שזו ההזדמנות להודות לו על שנים של עבודה ועשייה בתחום, הוא עכשיו מסיים את התפקיד ושיהיה לך בהצלחה בהמשך הדרך, העלינו את הרעיון שבכל הצעה תקציבית, תהיה גם שקיפות של פילוח מגזרי של התקציבים וכך נדע שכל הצעה תקציבית, מהו חלקו של הציבור הערבי בה.

יוסף ג'בארין: פילוח מגזרי.

יוסף ג'בארין: קיים משהו כזה בכל מה שקשור לפילוח המגדרי ואני חושב שאם באמת יש כוונות רציניות במשרדי הממשלה לחולל שינוי בתקציב, אז למה להתנגד לפילוח מגזרי שיראה לנו את אותם תקציבים שמועברים לציבור הערבי וכך תהיה לנו גם אפשרות להשוואה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להוסיף נקודה חשובה בדיון הזה.

יוסף ג'בארין: הטיפול הנדרש הוא טיפול מערכתי.

יוסף ג'בארין: במובן הזה אני בקשר עם משרד הכלכלה ומשרד הכלכלה אומר שיש לו את התקציבים אבל הבעיה היא לא אצלו אלא היא אצל משרד הפנים כי אין קרקע.

יוסף ג'בארין: פונים למשרד החינוך – אותו דבר, אני יכול להקציב אבל אין קרקע לבנות עליה בית ספר.

יוסף ג'בארין: לכן הטיפול חייב להיות טיפול מערכתי.

יוסף ג'בארין: לכן אני חושב, איימן סייף, שאחת המסקנות שלך שאתה מעביר אלינו בממשלה, שפשוט צריך צוות בין-משרדי שישב ביחד על הנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: לא יתכן שיש תקציבים בישוב כמו מג'דל כרום להקמת מעונות יום אבל התקציב הזה מחכה שנתיים כי אין לו קרקע לבנות מעונות יום.

יוסף ג'בארין: לכן אנחנו צריכים ראייה מערכתית ולא שכל משרד יחשוב באופן צר על האחריות שלו.

יוסף ג'בארין: אסיים בעניין חינוך כי זה נושא אותו אני מלווה.

יוסף ג'בארין: ראינו את התקציב הדיפרנציאלי ליסודי וחטיבת הביניים.

יוסף ג'בארין: אין ספק שזה משמעותי אבל זה עדיין לא מחולל את השינוי הנדרש וגם בסוף התכנית הזו לא נגיע לשוויון ביסודי ובחטיבת הביניים.

יוסף ג'בארין: הקושי נשאר בתיכוניים.

יוסף ג'בארין: עדיין התיכוניים בלי תקציב דיפרנציאלי.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שבתכנית התקציבית הבאה זה יהיה יעד שנוכל להשיג אותו.

יוסף ג'בארין: מרכז מוסאוא מודע לקושי הזה.

יוסף ג'בארין: בלי שיהיה תקציב דיפרנציאלי בתיכון, אנחנו ניתקע עם בעיה קשה של אפליה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: עבדאללה חטיב, מנהל מינהל החינוך הערבי במשרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: לפני כן, שאלה.

ג'מאל זחאלקה: האם בזה שמשרד החינוך לא נכלל ב-922 היה הפסד משמעותי לתקצוב של האוצר?

ג'מאל זחאלקה: אני מבין שהאוצר רוצה לתת לכם כסף ואתם לא רוצים לקבל.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, כך כולם מבינים.

איתן ברושי: כל הכבוד, אתם דואגים לכחלון.

<עבדאללה חטיב: אני מברך את היושב ראש ואת חברי הכנסת על קיום הדיון הזה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם ראשי הרשויות הערביות.

<עבדאללה חטיב: מאזן היה בכמה ישיבות אצל המנכ"ל הנוכחי והמנכ"ל סיורים מדי שבוע בישובים הערביים וכל שבוע הוא עומד מקרוב אחרי המגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: נבנתה תכנית אסטרטגית לטיפול בחינוך הערבי ואני אציג חלק ממנה בכל מה שקשור לנושא התקצוב הדיפרנציאלי.

<עבדאללה חטיב: נכון שהאוכלוסייה הערבית מהווה כ-20 אחוזים מכלל האוכלוסייה בישראל אבל מבחינת תלמידים אנחנו מדברים על 25 אחוזים מכלל התלמידים במדינת ישראל.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בחינוך הערבי על 390 אלף תלמידים במערכת החינוך הערבית, על כ-36 אלף מורים ועל כ-15 אלף כיתות לימוד.

<עבדאללה חטיב: במסגרת החלטת הממשלה 922, וזאת גם לשאלת חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, תקצבנו במסגרת החלטת ממשלה 922 סכום של 184 מיליון שקלים שעלה אחר כך ל-188 מיליון שקלים.

<עבדאללה חטיב: אני אתן את החלוקה של הסכום הזה.

<עבדאללה חטיב: תקצבנו עוד 10 מיליון שקלים והתקצוב הדיפרנציאלי לפי החישובים העדכניים ליסודי ולחטיבות הביניים שמופעלים שם, אנחנו מדברים על 481 מיליון שקלים.

<עבדאללה חטיב: יש לי גם נתונים לשנה.

<עבדאללה חטיב: נתונים מדויקים.

<עבדאללה חטיב: להכשרת מורים קיבלנו בהחלטת ממשלה 922 סכום של 58 מיליון שקלים בבסיס התקציב.

<עבדאללה חטיב: לחינוך הבלתי פורמלי קיבלנו סכום של 130 מיליון שקלים שהוא לא בבסיס התקציב.

<עבדאללה חטיב: אני חוזר ומדגיש.

<עבדאללה חטיב: 58 מיליון שקלים להכשרת מורים בבסיס התקציב ו-130 מיליון שקלים שהם לא בבסיס התקציב.

<עבדאללה חטיב: התקצוב הדיפרנציאלי נכון להיום, נכון לחישובים שעשינו היום, אנחנו מדברים על 52 אלף שעות.

<עבדאללה חטיב: המשמעות של זה היא 431 מיליון שקלים מתקציב משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: לא תקציב תוספתי ממשרד האוצר.

<עבדאללה חטיב: זה תקציב שהוא בבסיס, תקציב משרד החינוך.

<ג'עפר פרח: לשנה?

<עבדאללה חטיב: לשנה.

<עבדאללה חטיב: 431 מיליון שקלים.

<ג'עפר פרח: במקום מיליארד ו-200 מיליון.

<ג'עפר פרח: עלז ה דובר בהחלטת הממשלה.

<ג'עפר פרח: על זה דובר בתכנית הזאת, על מיליארד ו-200 מיליון שקלים בשנה.

<ג'עפר פרח: זה סגירת פערים.

<עבדאללה חטיב: אני ממשיך בעוד שני שלבים.

<עבדאללה חטיב: קודם כל, זאת החלוקה של השעות של התקצוב הדיפרנציאלי שניתן לחינוך הערבי ביסודי ובחטיבות הביניים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 52 אלף שעות שאנחנו מיישמים אותן בתשע"ט.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על סכום בבסיס תקציב משרד החינוך שהוא 431 מיליון שקלים.

<עבדאללה חטיב: אם מסתכלים על השקף הזה, זה העולם הישן בחישוב התקציב בעלות התלמיד במערכת החינוך, בתקצוב הכיתה.

<עבדאללה חטיב: אם מסתכלים על הצבע האדום, זה העולם הישן, והירוק הוא העולם החדש.

<עבדאללה חטיב: זה התקצוב החדש שהוא ליסודי.

<עבדאללה חטיב: תסתכלו, עשירונים 8, 9 ו-10 הם העשירונים של החינוך הערבי.

<עבדאללה חטיב: כלומר, כל הרשויות הערביות נמצאות בעשירונים 8, 9 ו-10.

<עבדאללה חטיב: תסתכלו על הפער ועל הדלתא.

<עבדאללה חטיב: בעשירון 10, במקום 43 שעות שמקבלת כיתה, היא תקבל 48.9 שעות.

<עבדאללה חטיב: כלומר, תסתכלו על הדלתא שנוצרת בהמשך ליישום התקצוב הדיפרנציאלי בישובים.

<עבדאללה חטיב: זה היישום של התקצוב הדיפרנציאלי בחטיבות הביניים.

<עבדאללה חטיב: תסתכלו באיזה מצב היינו בעולם הישן, עם 42.9 ואנחנו עולים ל-56.9.

<עבדאללה חטיב: כלומר, עלייה משמעותית ביישום התקצוב הדיפרנציאלי ביסודי ובחטיבות הביניים.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה המאוד קשה שג'עפר התייחס אליה, ואני מסכים אתך, היא שהמשרד עדיין לא הצליח בשינוי התקצוב בחטיבה העליונה.

<עבדאללה חטיב: אם אתה מסתכל על הפער בין תלמידים שהם מרקע סוציו אקונומי חלש או חזק, תסתכל על ההבדלים בין תלמיד שהוא יהודי לתלמיד ערבי, ואם אתה תיקח את העמודה האחרונה מצד ימין, האשכול החלש, תלמיד במגזר היהודי מקבל 30 אלף שקלים ותלמיד במגזר הערבי מקבל 18 אלף שקלים.

<עבדאללה חטיב: אין ספק שכאן המשרד עכשיו מוביל מהלך של תקצוב דיפרנציאלי בחטיבה העליונה.

<עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים הבאה, בשנת הלימודים תשע"ט, אני חושב שזאת ישיבה שאתם קיימתם יחד עם ראשי הרשויות הערביות עם המנכ"ל, המנכ"ל הודיע במפורש שבשנה הבאה אנחנו מתחילים ביישום פיילוט של התקצוב הדיפרנציאלי בחטיבה העליונה.

<ג'עפר פרח: בשביל זה אתם צריכים כסף מהאוצר או שזה פנימי?

<עבדאללה חטיב: לא.

<עבדאללה חטיב: זה כסף פנימי של המשרד.

<קריאה: יש כבר תכנית חומש?

<עבדאללה חטיב: יש תכנית חומש בתקצוב דיפרנציאלי לחטיבה העליונה.

<עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ח אנחנו מתחילים בפיילוט תקצוב אבל יש תכנית גם לחמש שנים.

<עבדאללה חטיב: זאת אומרת, מה שקרה ביסודי ובחטיבה העליונה.

<עבדאללה חטיב: לגבי ההישגים הלימודים.

<עבדאללה חטיב: אני מחדד ואומר תמיד שהחינוך הוא הנושא שיכול לסייע לאוכלוסייה הערבית בצמצום הפערים ובהשתלבות בתעסוקה ובאקדמיה.

<עבדאללה חטיב: ככל שהאוכלוסייה הערבית תשתלב בתעסוקה ובאקדמיה, כך אנחנו - - -

איתן ברושי: איזה אחוז אתם באקדמיה?

<עבדאללה חטיב: אנחנו היום באקדמיה, מבחינת תואר ראשון, 16 אחוזים.

<עבדאללה חטיב: אם תפתח את הדף של המועצה להשכלה גבוהה שפורסם אתמול, חלה עלייה בשש השנים האחרונות ב-80 אחוזים באחוז התלמידים שלומדים באקדמיה לתואר הראשון.

<עבדאללה חטיב: היינו לפני שש שנים ב-10 אחוזים והיום אנחנו מדברים על 16 ועל 17 אחוזים מהתלמידים לתואר ראשון.

איתן ברושי: זה חשוב מאוד.

<עבדאללה חטיב: אלה ההישגים בלימודים.

<ג'עפר פרח: אבל יש לנו 15 אלף סטודנטים שלומדים בירדן ובשטחים.

<ג'עפר פרח: עד היום אנחנו לא מסוגלים לפתוח מוסד להשכלה גבוהה.

<ג'עפר פרח: 64 מוסדות להשכלה גבוהה.

<עבדאללה חטיב: אני אתייחס גם לזה.

איתן ברושי: אלה שלומדים בשטחים הם חלק מהאחוז?

<עבדאללה חטיב: לא.

<ג'עפר פרח: זה לא נמדד.

<עבדאללה חטיב: אם אנחנו מתייחסים לנושא של ההישגים הלימודים, אתם יכולים לראות את המגמה של העלייה בהישגי התלמידים במגזר הערבי ובשפה הערבית אבל תסתכלו על סגירת הפער.

<עבדאללה חטיב: אם דיברנו על פער לפני עשר שנים או על פער בפסיכומטרי של 50 נקודות, אנחנו מדברים על צמצום הפער בין שני המגזרים ב-25 נקודות במתמטיקה ואנחנו צמצמנו את הפער במתמטיקה ל-13 נקודות בין תלמידי כיתות ה' במגזר הערבי לבין תלמידי כיתות ה' במגזר היהודי.

<עבדאללה חטיב: אם נסתכל על האנגלית, כאן מדובר הפוך.

<עבדאללה חטיב: באנגלית, זה לא שעברנו את המגזר היהודי.

<עבדאללה חטיב: כלומר, סגירת הפער היא לטובת המגזר הערבי וכאן צומצם הפער באנגלית ב-23 נקודות והגענו ל-80 נקודות.

<עבדאללה חטיב: גם במדע וטכנולוגיה הפער צומצם ב-11 נקודות.

<עבדאללה חטיב: הפער התחיל כמעט ב-60 נקודות והיום הפער בין שני המגזרים עומד רק על 13 נקודות.

אחמד טיבי: יש לך נתונים לגבי המבחן הפסיכומטרי?

אחמד טיבי: הפער בין יהודים וערבים?

<עבדאללה חטיב: הפער במבחן הפסיכומטרי הוא בממוצע בין 110 לבין 120 נקודות.

ג'מאל זחאלקה: זה 20 שנים לא השתנה.

<עבדאללה חטיב: אם נסתכל על אחוז התלמידים הערבים הזכאים לתעודת בגרות, חלה עלייה באחוז התלמידים הזכאים לתעודת בגרות.

<עבדאללה חטיב: לפי הנתונים שקיימים אצלנו כיום, בתשע"ז, אחוז הזכאות במגזר הערבי יעמוד על 62 אחוזים.

<עבדאללה חטיב: אני אתייחס גם לנושא הנשירה.

<עבדאללה חטיב: אם לא מטפלים בסוגיה של הנשירה, אנחנו מגבירים את הנושא של האלימות בחברה הערבית.

<עבדאללה חטיב: יש כאן אחוז שהוא 5.5 אחוזי תלמידים שנושרים ממערכת החינוך.

<עבדאללה חטיב: אותם תלמידים שהם נושרים ממערכת החינוך, אנחנו פוגשים אותם ברחובות.

<עבדאללה חטיב: אתם דיברתם על ארגוני פשע ואני אומר לכם שחלק מהתלמידים שנושרים ממערכת החינוך הערבית מוצאים דלת פתוחה אצל אותם ארגונים.

<עבדאללה חטיב: יש תכנית אסטרטגית שתתמקד בעשרה ישובים.

<עבדאללה חטיב: ג'עפר, דיברת על הנושא של כפר מנדא.

<עבדאללה חטיב: כאשר הייתי בישיבה אצל המנכ"ל, הם היו בישיבה אצל המנכ"ל בום חמישי, למחרת, ביום שישי, הייתי יחד עם המנכ"ל בכפר מנדא.

<עבדאללה חטיב: יש החלטה של המשרד להקים מרכז חינוך טכנולוגי בכפר מנדא.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה הזאת מתואמת עם ראש הרשות.

<עבדאללה חטיב: כלומר, יש החלטה לפתוח מרכז בכפר מנדא ואנחנו מסכימים לפתיחתו.

<עבדאללה חטיב: בג'סר א-זרקא יש בית ספר שהוא בית ספר טכנולוגי.

<עבדאללה חטיב: בית הספר הטכנולוגי, בודקים את האפשרות להעברתו אבל אנחנו נפעל להעברתו לבית ספר מאחר והוא חינוך טכנולוגי והוא יעבור לבית ספר שהוא בית ספר מתאים.

<ג'עפר פרח: תכניס גם חינוך ימי.

<עבדאללה חטיב: איימן דיבר על קרן המלגות שהיא שותפה של משרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה ושל הרשות.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים השנה על 800 מלגות ואנחנו מדברים גם על תכנית.

<עבדאללה חטיב: פתחנו גם מרכזי פסיכומטרי על חשבון המשרד.

<עבדאללה חטיב: באיכות ההוראה אנחנו מדברים על הסכום הזה.

<עבדאללה חטיב: זאת החלוקה של הסכום.

<עבדאללה חטיב: אנחנו נעביר לכם גם את החלוקה.

<עבדאללה חטיב: אבל היום אנחנו אישרנו תכנית שהיא תכנית חדשה שהושקה היום.

<עבדאללה חטיב: 500 סטודנטים ערבים שמסיימים כיתה י"ב והם מצטיינים בפסיכומטרי ובבגרות, המשרד הולך לתקצב שכר לימוד מלא לאותם סטודנטים.

<עבדאללה חטיב: המשרד הולך לתקצב גם מענק מחייה לאותם תלמידים על מנת למשוך כוח אדם איכותי למערכת החינוך הערבית.

<עבדאללה חטיב: אותם תלמידים שיסיימו במסלול הזה יקבלו תעדוף בכל מה שקשור לקליטתם במערכת החינוך.

<עבדאללה חטיב: אין ספק שיכולתה של מערכת החינוך נמדדת לפי איכות המורים ולכן זה חשוב לנו.

<עבדאללה חטיב: התכנית הזאת של ה-500 תלמידים, העלות שלה היא 20 מיליון שקלים.

<עבדאללה חטיב: אני רוצה לסיים בחינוך הבלתי פורמלי.

<עבדאללה חטיב: יש כאן 130 מיליון שקלים.

<עבדאללה חטיב: ב-2017 אנחנו ניצלנו את מלוא התקציב.

<עבדאללה חטיב: הבעיה הייתה שאנחנו קיבלנו את התקציב של החינוך הבלתי פורמלי בסוף דצמבר.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רשמנו התחייבות לתקציב הזה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על חוג לכל ילד במגזר הערבי, גם ביסודי וגם במסגרת חוגים בשעות אחר הצהרים.

<עבדאללה חטיב: הצוות יושב כאן ויכול להתייחס לכך.

אחמד טיבי: תודה רבה.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

איתן ברושי: אני חבר קיבוץ גבת בעמק יזרעאל ואני מכיר את האזור, והיום חבר כנסת במחנה הציוני.

איתן ברושי: אני רוצה לומר משפט.

איתן ברושי: יש כאן הרבה בשורות ויש כאן פער מסוים בין עובדי המדינה שבאופן טבעי מדווחים על הישגים.

איתן ברושי: אנחנו – ואני אומר אנחנו, גם חברי הכנסת – עם תחושה שיש עוד הרבה מה לעשות ויחד עם זה יש כאן התקדמות.

איתן ברושי: אני רוצה לומר שבסופו של דבר המכנה המשותף בין היהודים לערבים בדיון על התקציב הוא הקיפוח של הנגב והגליל.

איתן ברושי: הנגב והגליל מקופחים לעומת המרכז בכל קריטריון.

איתן ברושי: הבולט ביותר הוא הבריאות כאשר בגליל ובנגב חיים פחות ומתים יותר וגם בתחום התעסוקה.

איתן ברושי: עם כל הכבוד לאזורי תעשייה, הבעיה היא לא אזור תעשייה אלא הבעיה היא התעשייה ומקומות העבודה.

איתן ברושי: הדבר העיקרי הוא לא ארנונה אלא מקומות עבודה ופרנסה לדור הצעיר ואני לא מזלזל בארנונה.

איתן ברושי: אני רוצה לומר לכם שאני כתלמידו של יצחק בין זכרונו לברכה אומר כאן בקול גדול שהשאלה העיקרית היא שינוי סדר העדיפויות.

איתן ברושי: מהו סדר העדיפויות של המדינה ושל הממשלה, כל ממשלה אבל זאת ממשלה מסוימת, מהו שינוי סדר העדיפויות שיחזק את הנגב ואת הגליל כך שבסופו של דבר אני אומר לכם שהפתרון לאוכלוסייה הוא לא בתוך הכפר או הקיבוץ או המושב אלא בעיקר במרחב של האפשרויות.

איתן ברושי: אני חושב שהמכנה המשותף הזה, צריך להביא אותו לידי ביטוי גם בדיונים על תקציב 2019 וגם בכלל.

איתן ברושי: אנחנו יודעים שהיום פתחו בית חולים שיקומי בפוריה.

איתן ברושי: ראש הממשלה נסע לגזור סרט אבל בית החולים לא ייפתח כי רוצים מהם עשרות מיליוני שקלים, 50 ומעלה מיליון שקלים, של גיוס תרומה ואין להם שום יכולת לכך.

איתן ברושי: לכן אני אומר לכם חבריי חברי הרשימה המשותפת, אנחנו צריכים לאחד כוחות בחיזוק הנגב והגליל בכל התחומים אבל בעיקר בבריאות ובתעסוקה.

איתן ברושי: הייתי ראש רשות, אפילו גדולה, ואני אומר שזה לא בכוחם של ראשי הרשויות כי שאלת הבריאות והתעסוקה היא בידי הממשלה.

איתן ברושי: אינטל לא הייתה קמה לעולם בקריית גת אם יצחק רבין לא היה מחליט שהוא משקיע שם הרבה כסף בתחרות מול העולם באירלנד.

איתן ברושי: לכן, ככל שנחזק את הנגב ואת הגליל, אנחנו נגדיל את האפשרויות גם לערבים וגם ליהודים.

איתן ברושי: אני אומר לכם בכנות שאי אפשר בלי 21 אחוזים אוכלוסייה ערבית לנהל את המדינה ובעיקר להביא אתה למאה ה-21 עם כוח העבודה וכוח ההשכלה שציינתם.

איתן ברושי: לכן חברים יקרים, אין מנוס מלומר כאן גם מילה פוליטית.

איתן ברושי: זה או ממשלת יהודה ושומרון או ממשלת הנגב והגליל.

איתן ברושי: אני משוכנע שהמכנה המשותף בינינו הוא עדיפות לממשלת הנגב והגליל ושאלת סדר העדיפות היא המפתח לפתרון של השוואת התנאים בין המגזרים ובין הפריפריה למרכז.

איתן ברושי: בקטע הזה אנחנו אחים ואנחנו צריכים לפעול כמו אחים.

איתן ברושי: אני חושב שיש התקדמות ואני גאה בכך אבל מצד שני המרחקים שיש לנו לעשות הם לא מרחקים קצרים.

איתן ברושי: לכן נדרשת כאן היערכות של ממשלה שמביאה לידי ביטוי לא רק את השוואת הזכויות לערבים אלא את הפתרון לנגב ולגליל שאם הוא יבוא, הוא יהיה ברכה גם לערבים וגם ליהודים.

איתן ברושי: תודה.

אחמד טיבי: תודה.

חנין זועבי: יש משבצת לנשים?

חנין זועבי: אם כבר נתתם ליהודים, אז לנשים.

איתן ברושי: אנחנו בעד שוויון זכויות.

אחמד טיבי: ראש עיריית טייבה.

<שועאע מסרוואה מנצור: כבוד היושב ראש, תודה לחבר הכנסת זחאלקה על ההזמנה.

<שועאע מסרוואה מנצור: אני חושב שדיון כזה היה צריך להתקיים כבר מזמן.

<שועאע מסרוואה מנצור: עצם העובדה שהמדינה מכירה בהחלטות מתקנות, מבינים עד כמה הפערים גדולים.

<שועאע מסרוואה מנצור: בשבוע האחרון היינו כמעט במלחמה ואף אחד מהנוכחים לא התייחס לזה וגם בהחלטות של הממשלה, להיערכות הרשויות הערביות למקרה של מלחמה.

<שועאע מסרוואה מנצור: העורף הערבי במדינת ישראל.

<שועאע מסרוואה מנצור: כמה כסף המדינה משקיעה בזה?

<שועאע מסרוואה מנצור: כל ההחלטות שניתנו עד היום לא התייחסו לנקודה הזאת ואני חושב שדבר כזה מחייב תקצוב, ממש החלטה מיוחדת, של היערכות הרשויות הערביות למקרה של מלחמה, חלילה.

<שועאע מסרוואה מנצור: אנחנו מדברים כל הזמן ונפגשים עם העורף כראשי רשויות ומדברים.

<שועאע מסרוואה מנצור: ההיתכנות לרעידת אדמה או לאסון טבעי, היא מאוד מאוד מוגברת באזור ואני חושב שהדבר מחייב החלטה מיוחדת אך ורק לעניין הזה.

<שועאע מסרוואה מנצור: לגבי החלטה 922.

<שועאע מסרוואה מנצור: דיברתם על 15 מיליארד ועל 10 מיליארד.

<שועאע מסרוואה מנצור: זה לא 15 מיליארד ולא 10 מיליארד.

<שועאע מסרוואה מנצור: זה בסך הכול 4 מיליארד שקלים כי 60 אחוזים מההחלטה הם תקציבים של משרדי הממשלה שמוטמעים בתוך ההחלטה.

<שועאע מסרוואה מנצור: זה 4 מיליארד שקלים בסך הכול.

<שועאע מסרוואה מנצור: תבינו, 4 מיליארד שקלים לכל האוכלוסייה ותחשבו כמה מקבלת כל רשות.

<שועאע מסרוואה מנצור: הרבה כסף זורם לרשויות המקומיות והוא מנוצל אבל כדי לסגור את הפערים, אפילו 20 אחוזים מהפערים, ההחלטה צריכה להיות הרבה מעבר לכך.

<שועאע מסרוואה מנצור: הדבר הנוסף והוא האלמנט הבסיסי.

<שועאע מסרוואה מנצור: ג'עפר דיבר על הרשאות אבל תזרימו את הכסף.

<שועאע מסרוואה מנצור: תזרימו את הכסף לרשויות.

<שועאע מסרוואה מנצור: כל הרשויות שמקבלות הרשאות מתעכבות, ואני לא מתלונן על טייבה אלא אני מדבר באופן כללי.

<שועאע מסרוואה מנצור: יש הרשאות, התקציבים לא עוברים, במיוחד העניין של משרד השיכון.

<שועאע מסרוואה מנצור: חבר'ה, שלא תטעו, ההחלטה בעניין הדיור הציבורי היא לא נוגעת למגזר הערבי כי מרבית הקרקעות, לשמחתנו, הן קרקעות פרטיות.

<שועאע מסרוואה מנצור: ההחלטה לא מתייחסת בכלל לקרקעות פרטיות אלא היא מדברת על קרקעות המדינה.

<שועאע מסרוואה מנצור: לכן אני פניתי לשר ואני פונה אליך כבוד היושב ראש לכל חברי הכנסת שתשונה ההחלטה כך שהדיור הציבורי יחול על הקרקעות הפרטיות כי מרבית המגזר הערבי מחזיק בקרקעות פרטיות.

<שועאע מסרוואה מנצור: תודה.

אחמד טיבי: נקודה חשובה.

אחמד טיבי: תודה.

טלב אבו עראר: תודה מכובדי היושב ראש.

טלב אבו עראר: אני מברך את חברי דוקטור ג'מאל זחאלקה על הדיון הזה שהוא דיון חשוב.

טלב אבו עראר: היה כדאי להזמין גם את שר האוצר לדיון חשוב כזה.

אחמד טיבי: הוזמן.

טלב אבו עראר: אני אשאל כמה שאלות בנוסף למה שדיברו כאן.

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה הוא גם לישובים הבלתי מוכרים?

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה מפסיק את הריסת הבתים בעיקר במגזר הבדואי בנגב?

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה בונה בתי ספר בישובים בלתי מוכרים?

טלב אבו עראר: הידעת אחי עבדאללה חטיב שישנם 11 אלף ילדים בלי מסגרת חינוכית במגזר הבדואי בנגב?

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה מוציא אותנו ממעגל העוני ומהמצב הסוציו אקונומי ומביא אותנו למעגל הנורמלי הממוצע?

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה ממגר את האלימות והפשיעה בחברה הערבית.

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה מרחיב את השיפוץ של הישובים הערביים שמאז שהוקמו ועד היום זה לא נעשה?

טלב אבו עראר: האם התקציב הזה מציע מקומות תעסוקה?

טלב אבו עראר: התשובה היא מילה אחת: לא.

טלב אבו עראר: הפערים לא קטנו ולא צומצמו.

טלב אבו עראר: יש דבר אחד במדינה הזו והוא עיקרון השוויון שלא חל ולא יחול על החברה הערבית בארץ הזו.

טלב אבו עראר: מאז קום המדינה ועד היום ניהלנו מיליון דיונים, הרבה ועדות הוקמו, אבל לצערי הרב כלום לא השתנה.

טלב אבו עראר: נמשיך להיות מודרים, מקופחים ואין צמצום פערים.

טלב אבו עראר: בתיאוריה אנחנו רואים מספרים אבל בפרקטיקה, במציאות, אין כלום.

טלב אבו עראר: נעשה בשנה הבאה, נתראה והמצב יישאר כפי שהוא.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חברת הכנסת חנין זועבי.

חנין זועבי: הדיון הזה הוא מאוד חשוב.

חנין זועבי: אני מציעה שאנחנו נכניס עוד מונחים לשיח כאשר אנחנו מדברים על תקציבים ועל סגירת פערים.

חנין זועבי: אני לא מדברת רק על סגירת פערים אלא על שינוי מצב התלות של השלטון המקומי בשלטון המרכזי.

חנין זועבי: אני חושבת שזה הקו המנחה בין האימפוט של התקציבים לבין האאוט-פוט.

חנין זועבי: השאלה היא האם התקציבים האלה מובילים אותנו למצב של אי תלות השלטון המקומי בשלטון המרכזי.

חנין זועבי: האם מענקי האיזון הם יותר הכנסות אבל לא פחות תלות.

חנין זועבי: כלומר, אנחנו יכולים גם לדבר על תכנית אחרת שיש בה יותר תקציבים אבל לא פחות תלות על ידי מענקי האיזון ועל ידי ההכנסות מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי.

חנין זועבי: אני רוצה לראות מצב של אי תלות ולכן הנושא הזה של הכנסות עצמאיות בתוך הישובים הערבים הוא נושא חשוב.

חנין זועבי: הוא לא רק סעיף אלא הוא שינוי היחס בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי.

חנין זועבי: אנחנו רוצים גם לשנות את יחס התלות הזאת.

חנין זועבי: לכן הסעיף או הדיבור על אזורי תעשייה, לשנות את כל המנגנון של קול קורא.

חנין זועבי: לפי המחקרים של מרכז המחקר והמידע, תקציבים של קול קורא הולכים לישובים החזקים.

חנין זועבי: כלומר, קול קורא לפי היכולת של הישוב ולא לפי הצורך.

חנין זועבי: כלומר, אולי עכשיו ניתן מקום מועדף לשלושת הקריטריונים האלה, אזורי תעשייה כמקור הכנסה, קול קורא ומצ'ינג ואחר כך נדבר על מענקי איזון.

חנין זועבי: מענקי האיזון באו לפצות על אי שוויון.

חנין זועבי: הדברים האלה נאמרו אבל אני מציעה למקד אותם ולשים אותם עכשיו במרכז הדיון ובמרכז הראייה האסטרטגית לתכנית הבאה אנחנו מדברים עליה.

חנין זועבי: אנחנו רוצים לשנות מצב של תלות של השלטון המקומי בשלטון המרכזי.

חנין זועבי: אולי סוגרים קצת פערים בתקציבים אבל השלטון היהודי המקומי לא תלוי בשלטון המרכזי ואילו השלטון המקומי הערבי נשאר באותה נקודה של תלות גם אחרי 922 וגם אחרי ארבע תכניות של 922.

חנין זועבי: המצב הזה של תלות, ממנו אנחנו רוצים לצאת.

חנין זועבי: הנקודה השנייה היא איך לקשר כמות עם איכות.

חנין זועבי: תקציבים עם העצמה.

חנין זועבי: צריך לדבר על העצמה.

חנין זועבי: עצמאות והעצמה לישובים הערביים ולא רק על סגירת פערים.

חנין זועבי: הדוגמה השנייה, תקציבים בלי העצמה.

חנין זועבי: תעסוקת נשים.

חנין זועבי: אני זוכרת שב-2009 התחלנו לדון באחוז תעסוקת נשים ערביות שעמד על 22 אחוזים.

חנין זועבי: היום מדברים על 38 אחוזים.

חנין זועבי: הקפיצה הזאת, אף אחד לא מרגיש אותה.

חנין זועבי: היא לא מתבטאת בירידה בעוני, לא בולטות הנשים בסקטור הציבורי או הממשלתי או הפרטי.

חנין זועבי: מה זאת אומרת מ-2009 עם 22 אחוזים עלינו ב-2017 עם 38 אחוזים מדברים על 38 אחוזים וזה לא מתבטא בכלום.

חנין זועבי: אני לא רוצה סטטיסטיקה באחוזים כסטטיסטיקה באחוזים אלא אני רוצה לראות שיפור – כולנו רוצים לראות - איכותי בעצמאות של החברה שלנו, של הישובים ושל הנשים.

חנין זועבי: 16 אחוזים יותר ואנחנו לא יודעים היכן הם.

חנין זועבי: לפעמים התקציבים הולכים לחורים שחורים שאנחנו לא מרגישים.

חנין זועבי: הישובים הערביים לא נהנים מהשיפור הזה בתעסוקת נשים.

חנין זועבי: לכן, כאשר נדבר על תעסוקת נשים, גם כאשר מדברים על ראייה מרחבית, אנחנו רוצים פיתוח הישובים שלנו.

חנין זועבי: כאשר מדברים על אזורי תעשייה, אתה לא יכול להגיד שנצרת עם 80 אלף תהיה תלויה באזורי תעשייה מרחביים.

חנין זועבי: לא.

חנין זועבי: נצרת ושפרעם צריכים אזורי תעשיה מיוחדים להם.

חנין זועבי: אומרים אזורי תעשייה אזוריים אבל הם אינם אזוריים.

חנין זועבי: משפט אחרון לגבי תקציבי ביטחון פנים.

חנין זועבי: זה לא עניין של תקציבים אלא ראייה ותפיסה של אסטרטגיה.

חנין זועבי: כאשר אנחנו אומרים שרוצים את התקציבים האלה, לשני דברים.

חנין זועבי: תכנית של שיקום אסירים, אני מדברת על אלימות, ותכנית של הכשרת חוקרים במשטרה, כאשר 80 אחוזים ממקרי הרצח לא מפוענחים, אז גם כאשר פותחים תחנות משטרה בלי כושר חקירה משטרתית, התקציב הזה מיועד לכלום אלא רק לומר שיש תקציב.

חנין זועבי: אנחנו רוצים לייעד את התקציבים של ביטחון פנים לשני דברים, לשיקום אסירים והכשרת חוקרים.

אחמד טיבי: תודה.

מיקי לוי: הערה אחת.

מיקי לוי: ראשית, אתה אתמול לא היית אבל ישבתי עם חבר הכנסת זחאלקה ועם עוד כמה חברים עם המשרד לביטחון פנים.

מיקי לוי: אני לא רוצה לחזור על הדברים אבל מ-2016 יש התקדמות עצומה גם בהקמת תחנות משטרה.

מיקי לוי: אני ממליץ לך כיושב ראש לא לדון בזה כאן אלא להמשיך לדון בזה באותה ועדה מצומצמת שם אנחנו יכולים לשים אצבע נקודתית על הקמה ועל חקירות.

מיקי לוי: ב-2016 יש פחות מקרי רצח, יותר פענוחים ואני לא חושב שזה המקום.

מיקי לוי: בואו נתעסק בזה במקום אחר אלא אם כן תחליט אחרת וזאת פרורוגטיבה שלך.

ג'מאל זחאלקה: עדיין הרצח בחברה הערבית הוא פי חמש.

מיקי לוי: היינו יחד כאן.

מיקי לוי: מ-2016 יש התקדמות גם בחקירות, גם בחשיפות וגם בהכנות כתבי אישום.

מיקי לוי: ראית גם את הבעיות, היכן אי אפשר להקים תחנות משטרה.

מיקי לוי: 12 תחנות משטרה אמורות לקום עד עוד שנתיים.

מיקי לוי: נכון?, אתה רוצה לדון בזה עכשיו.

מיקי לוי: אני לא חושב שזה המקום.

חנין זועבי: לא לדון בזה אבל להקשיב לנו.

מיקי לוי: אני מיינדד ואני מגויס לכל העניין הזה.

מיקי לוי: אני יושב כאן שעה וחצי ואני מכיר את הנושא.

מיקי לוי: אני בכל זאת חושב שאם לא יהיו אזורי תעשייה משותפים שגם יהוו קשר, למשל טייבה וצור יגאל, שמחר בבוקר אפשר לפתוח.

מיקי לוי: מחר בבוקר, אם לא נעשה את זה, לא נביא כסף.

מיקי לוי: חבל שחבר הכנסת טלב אבו ערער יצא כי אני לא מוכן כמוהו להרים ידיים ולומר שלא נעשה כלום.

מיקי לוי: נעשה, לא מספיק, ואם נרים ידיים – כולנו ניכשל בחיים משותפים.

אחמד טיבי: אגב, אזור התעשייה של טייבה, לטייבה מגיע אזור תעשייה משלה.

מיקי לוי: אם יהיו אדמות של שני הצדדים, נשים את זה מעל כביש 6.

אחמד טיבי: עלאא גנטוס שעושה עבודה מצוינת בבקרה וניהול של התכנית הכלכלית דרך הרשויות המקומיות.

<עלאא גנטוס: אני רוצה להתמקד בבעיות קונקרטיות, גם בדרישות וגם כדי שנצא מהישיבה הזאת עם סיכומים.

<עלאא גנטוס: בנושא של אזורי התעשייה, ב-922 אנחנו כבר שנתיים יודעים היכן החסמים.

<עלאא גנטוס: הסכומים, אגב, הם יותר מארבע המיליארד שקלים.

<עלאא גנטוס: התכנית לא רעה, היא תכנית טובה, אבל חסרים בה הרבה אלמנטים חשובים שאני חושב שאנחנו מצפים שוועדת הכספים תיקח אותם בחשבון תקציב 2019 ו-2020.

<עלאא גנטוס: אני אתחיל עם הנושא הכי מרכזי והוא אזורי התעשייה.

<עלאא גנטוס: כל המגזר הערבי מתוקצב ב-7 מיליון שקלים בשנה להקמת אזורי תעשייה.

<עלאא גנטוס: יש תכנית שהכין משרד הכלכלה יחד עם הרשות לפיתוח כלכלי, תכנית גדולה של כמה מיליארדים אבל היא נותנת מענה לכל הרשויות.

<עלאא גנטוס: אני לא מצפה שנקבל עליה תקציב בשנה אחת אבל שלפחות יהיה תקציב של 300 מיליון שקלים בשנת 2019 כדי להתניע את התכנית הזאת.

<עלאא גנטוס: זה הסכום המינימלי שלדעתי אפשר להתחיל אתו ולפחות ייתן לכל הרשויות את החלק הראשון בהקמה, שזה התכנון.

<עלאא גנטוס: צריך סכום של 300 מיליון שקלים בתקציב 2019 ו-2020 לנושא הקמת אזורי תעשייה.

<עלאא גנטוס: הנושא השני הוא הנושא של התקצוב הדיפרנציאלי.

<עלאא גנטוס: כפי שנאמר, תכנית 922 או החלטת התקצוב לא נתנה מענה לתיכונים.

<עלאא גנטוס: בדיון שהיה אצל המנכ"ל דובר על כך שמתניעים פיילוט.

<עלאא גנטוס: אני לא יודע מה זה פיילוט.

<עלאא גנטוס: אני לא יודע מה הקצב של הפיילוט עליו מדברים.

<עלאא גנטוס: רק כדי לסבר את האוזן, היום ההבדל בין תלמיד ערבי ליהודי הוא 12,000 שקלים.

<עלאא גנטוס: תכפיל ב-80 אלף תלמידים, זה 9 מיליארד שקלים בשנה ואתה אומר לי שהכסף קיים.

<עלאא גנטוס: הכסף הזה לא קיים והכסף הזה, לא נראה אותו.

<עלאא גנטוס: לא סתם שמו את התקצוב הדיפרנציאלי בתיכוניים כי שם זה הכסף הגדול ושם הולכים להילחם עם ראשי הרשויות אבל שקל מזה לא יועבר אלינו, אם לא יהיה תקצוב דיפרנציאלי, סכומים צבועים שיתחילו תכנית מגובשת.

<עלאא גנטוס: אנחנו ישבנו עם המנכ"ל ויש לו כוונות טובות אבל אני אומר שאני לא מאמין שהשר ייתן לו להסיט כסף מהיהודים לערבים.

<עלאא גנטוס: זה לא יהיה.

<עלאא גנטוס: אנחנו לא צריכים להיות תמימים.

<עלאא גנטוס: בנט לא יעשה את זה.

<עלאא גנטוס: צריך שהוועדה תדאג לשריון כסף לתקצוב דיפרנציאלי לחברה הערבית.

<עלאא גנטוס: זה כתב אישום למשרד החינוך.

<עלאא גנטוס: 12 אלף שקלים הפרש, זה 9 מיליארד שקלים, זה פי 1.5 מאשר ב-922, לשנה.

<קריאה: אם הוא לא רוצה, שהאוצר יעביר.

<עלאא גנטוס: הפנייה היא בעיקר לאוצר.

<עלאא גנטוס: דיברו כאן על שיכון.

<עלאא גנטוס: תקציב גדול, ואני משבח את שיתוף הפעולה עם משרד השיכון בכל מה שקורה.

<עלאא גנטוס: יש לנו דלת פתוחה שם גם אצל המנכ"ל אבל יש חסמים כבדים בנושא של יישום ההחלטה.

<עלאא גנטוס: אני מתחיל בנושא של המחיר למשתכן, התכנית המובילה, תכנית הדגל של משרד השיכון אבל שכחו דבר אחד, שמחפש הדירה הערבי הוא לא עונה על תנאי הסף של מחיר למשתכן.

<עלאא גנטוס: הבחור הערבי שמחפש דירה, הוא קודם כל קונה דירה ואחר כך מחפש כלה.

<עלאא גנטוס: אף אחד לא נותן דירה.

<עלאא גנטוס: כל התנאים של המחיר למשתכן מדברים על אנשים נשואים עם ילדים בגילי 40 ו-30 והם בכלל לא מדברים לחברה הערבית.

<עלאא גנטוס: לכן צריך להגמיש את הנושא הזה.

<עלאא גנטוס: אני רוצה לדבר על הנושא של סבסוד פיתוח קרקע פרטית גם זה נושא שהיה בתכניות הקודמות ונעלם מסיבה כזו או אחרת ההחלטה הזאת.

<עלאא גנטוס: בלי הסעיף הזה, בלי שיהיה תקציב ממשלתי לסבסוד פיתוח קרקע פרטית, תשכחו גם מפיתוח קרקע מדינה.

<עלאא גנטוס: אין קרקע מדינה פרופר.

<עלאא גנטוס: כל השכונות שעכשיו מקדמים אותן, אלה תכניות משולבות ושם משרד השיכון רוצה לסבסד רק את הפיתוח של הקרקע הפרטית.

<עלאא גנטוס: המשמעות היא שהרשות המקומית תשתתף ב-50-40 אחוזים מהעלות.

<עלאא גנטוס: לאף רשות אין את הכסף הזה, לאף רשות אין חוקי עזר לטפל בזה ולכן לא יהיה פיתוח לא בקרקע המדינה ולא בקרקע הפרטית, אם לא תהיה קרן ממשלתית.

<קריאה: צריך החלטת ממשלה בנושא הזה.

<עלאא גנטוס: כן.

<עלאא גנטוס: צריך החלטת ממשלה.

<עלאא גנטוס: זאת הדרך ואני מעלה את זה בכל פורום.

<עלאא גנטוס: צריך קרן להלוואות תקציביות לפיתוח בקרקע פרטית.

<עלאא גנטוס: הנושא האחרון שאני רוצה לדבר עליו הוא מענקי האיזון.

<עלאא גנטוס: אני מדבר על זה בכל מקום.

<עלאא גנטוס: עדיין יש אפליה.

<עלאא גנטוס: אנחנו עכשיו כנראה בדרך כי הקיצוצים במענק התחילו ולא פוסחים.

<עלאא גנטוס: התחלנו בתוספת של 200 מיליון שקלים ועכשיו אנחנו בתוספת של כמעט 160 מיליון.

<עלאא גנטוס: כל שנה מצמצמים בתוספת שהייתה.

<עלאא גנטוס: מנכ"ל משרד הפנים עושה מאמצים כדי לתקן אבל ההחלטה היא החלטה פוליטית.

<עלאא גנטוס: הנוסחה מעוותת, בנוסחה יש פגמים אפילו משפטיים שלא לדבר על ערכיים שלא עומדים בהם.

<עלאא גנטוס: אני רוצה שזה יעבור בבית המשפט ומשרד הפנים, אם הוא רוצה לראות בזה איום, זה איום.

<עלאא גנטוס: אם לא יהיו החלטות, אנחנו נלך לבג"ץ.

<עלאא גנטוס: נמאס לנו מהסחבת של הוועדה שלא מסיימת את העבודה שלה במשך שנתיים.

<עלאא גנטוס: נמאס.

<עלאא גנטוס: או שאומרים שאין ועדה, אבל עכשיו אנחנו מקבלים מכתב לפיו הוועדה ממשיכה לעבוד.

<עלאא גנטוס: כמה זמן לוקח לוועדה להחליט שהמענק הזה, שהם אומרים בעצמם שהוא לקוי?

<עלאא גנטוס: צריך להיות אומץ לב ולהגיד לרשויות שקיבלתם מספיק כסף, לא יכול להיות שרהט מקבלת 40 מיליון שקלים ועכו מקבלת 60 מיליון שקלים כאשר מדובר באותו סדר גודל של תושבים.

<עלאא גנטוס: לא יכול להיות.

<עלאא גנטוס: שיפסיקו לשחק את המשחקים.

<עלאא גנטוס: אנחנו לא פראיירים ובנושא של מענק האיזון נמשיך להילחם.

<עלאא גנטוס: אני רוצה שהמסר הזה יעבור למשרד הפנים.

<עלאא גנטוס: די עם הסחבת בוועדה.

<עלאא גנטוס: שיהיו תוצאות כדי שנוכל לראות או שאנחנו מסכימים או שממשיכים.

<עלאא גנטוס: תודה רבה.

אחמד טיבי: ג'ורג'ינה בריצ'רד, ראש תחום פוליטיקה פנימית בשגרירות בריטניה בישראל.

אחמד טיבי: תרצי לומר משפט?

<ג'ורג'ינה בריצ'רד: אני אנסה לדבר בעברית ומתנצלת על הטעויות.

<ג'ורג'ינה בריצ'רד: רציתי לומר תודה על שהזמנתם אותי היום.

<ג'ורג'ינה בריצ'רד: תודה שאתם מארחים אותי.

<ג'ורג'ינה בריצ'רד: הנושאים האלה בהם אתם דנים הם מאוד חשובים לשגרירות הבריטית.

<ג'ורג'ינה בריצ'רד: אני אשמח לעזור.

אחמד טיבי: תודה רבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שלום לכולם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית 922 עליה אנחנו מדברים באה תחת הכותרת סגירת פערים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוקצבו תקציבים שהם לא מספיקים וכולנו מסכימים שהם לא מספיקים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית הזו היא פחות או יותר שומרת על הבית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יהיה שינוי אם לא תוגש תכנית חדשה שהכותרת שלה היא סגירת פערים ואפילו אם תהיה בכמה פעימות, אבל שתהיה תכנית שהמטרה שלה לסגור פערים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי 70 שנים, באים לאזרחים ואומרים שהם צריכים לנהל משא ומתן על השוויון שלכם במדינה שמתיימרת להיות דמוקרטית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר מה הדברים המיוחדים אותם אנחנו רוצים לראות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הדבר הראשון הוא נושא המצ'ינג.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מפסידים תכניות, מפסידים ביצוע בגלל שאין לנו את החלק של המצ'ינג שאנחנו צריכים לתרום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הדבר הזה צריך להיעלם פעם אחת ולתמיד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אזורי תעשייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אזורי תעשייה הם גם תעסוקה של אנשים וזה גם פחות קטל בדרכים וגם פחות אנשים שאין להם עבודה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: במדינת ישראל מדברים על אבטלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מדברים על לא מועסקים כי אבטלה, אלה אנשים שעבדו, נפלטו מהעבודה ועכשיו מבקשים מקומות עבודה חדשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל כאשר אנחנו מדברים על מצב שאנשים שלנו, רק 38-37 אחוזים עובדים, התכנית של משרד הכלכלה אחרי שאילתה שלי לשר הכלכלה בזמנו דרעי, הוא אמר שיש להם תכנית והתכנית שלהם היא שב-2020 נגיע ל-41 אחוזים בתעסוקת נשים ו-69 אחוזים בתעסוקת גברים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המשמעות של התכנית הזו היא שאנחנו נגיע למצב שיש לנו משהו כמו 40 אחוזים שהם לא מועסקים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא שהם מובטלים אבל הם לא מועסקים, דבר שמגביר את העוני.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו צריכים את אישור תכניות המתאר שלנו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא לומר לנו שיש תכניות מתאר ואנחנו צריכים לחכות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יושב כאן ראש עיריית טייבה, על תכנית המתאר של טייבה התחילו לדבר בשנת 2000.

עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית אושרה ב-2015 ועכשיו מכינים תכניות מפורטות עם תב"ע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו נגיע ל-2020 ואין לנו אפשרות להוציא היתר בנייה אחד מטעם אותה תכנית מתאר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המצב בקלנסאווה, בשנה שעברה אישרו להם תכנית, אותו מצב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בטירה הופקדה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מביא את המקומות כאלה כדוגמה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו צריכים גם את אזורי התעשייה ואזורי תעשייה משותפים, ואומר לכם למה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר משותפים כי המאבק של הרחבה בתחום שיפוט הרשויות הערביות הוא מאבק ארוך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה שאזורי התעשייה המשותפים האלה יהיו עם צדק חלוקתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כלומר, יש ישובים ערביים, יש ישובים יהודיים, משותפים, לפי מספר האוכלוסייה, מספר האזרחים בכל ישוב וזה האחוז שלו בהכנסות של אותו אזור תעשייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו שותפים למשל באיגוד ערים – כיבוי אש וכולי – אנחנו משלמים את החלק היחסי שלנו כאזרחים, כמספר התושבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: למה באזורי תעשייה אנחנו לא מקבלים את זה ונותנים לנו עשרה אחוזים במקומות מסוימים?

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: מיכל מריל, מנהלת אגף תכנון ובקרה, מינהל התכנון.

<מיכל מרין: אני רוצה לדבר על התמונה התכנונית.

<מיכל מרין: אני אתחיל קודם כל ברמה הארצית.

<מיכל מרין: לפני שנתיים תמ"א אושרה והרחיבה את המרקמים העירוניים בלא מעט ישובים ערביים.

<מיכל מרין: בנוסף לזה, היה מדובר בהכנת תכניות מתאר כוללניות.

<מיכל מרין: במסגרת התכניות האלה, תחומי השיפוט, והיכן שיש קרקע מדינה בעיקר, אנחנו באזורים האלה כדי לאפשר פתרון של מצוקת הדיור.

<ג'עפר פרח: יש לך דוגמאות איפה הרחיבו?

<מיכל מרין: ודאי.

<מיכל מרין: בכפר קנא הוגשה לוועדה המחוזית, בערבה, בסכנין.

<ג'עפר פרח: והיעד של התכניות?

<מיכל מרין: אלה תכניות שהן הרבה מעבר לתחזית האוכלוסייה ולפרוגרמה התכנונית המחושבת.

<מיכל מרין: זה בגלל הנושא של קרקעות פרטיות.

<מיכל מרין: אנחנו בעצם לוקחים איזשהו מקדם מימוש.

<מיכל מרין: אנחנו מודעים לכך שבקרקעות הפרטיות הבנייה תתממש לאורך הרבה מאוד שנים.

<מיכל מרין: יש הערבה ישובים שהם מחוסרי קרקע, מחוסרי פתרונות דיור ולכן אנחנו מנסים לאתר שטחי מדינה.

<מיכל מרין: אם אתם תעשו חישוב של יחידות הדיור שכללות גם את שטחי המדינה וגם קרקעות פרטיות, זה הרבה מעבר לצרכים ולחישובים.

<קריאה: עדיין בישובים הערביים יש 40 אחוזים.

<ג'עפר פרח: נתתי את הדוגמה.

<ג'עפר פרח: ב-2020 מסתיימת התכנית.

<ג'עפר פרח: זה היעד של התכנית.

<מיכל מרין: לפני שנה התקיימה ישיבה בוועדת הפנים ואתם ביקשתם לקבל את כל התכניות שמקודמות.

<מיכל מרין: אנחנו את שלנו עשינו.

<מיכל מרין: העברנו לכם רשימה עם כל התכניות, עם מספרי התכניות, היקפי הפיתוח וכל הפרטים המלאים, שנת אישור וכולי.

<מיכל מרין: ביקשתי לדעת איזה ישובים לדעתכם חסרה בהם תכנית מתאר.

<מיכל מרין: אנחנו רוצים לשמוע כל בעיה שיש לכם.

<מיכל מרין: אם אתם חושבים שיש תכנית מתאר שצריכה ריענון, אנחנו כאן.

מסעוד גנאים: יש לנו חסם עם המועצות האזוריות.

<מיכל מרין: נכון.

<מיכל מרין: תהליכי התכנון, אלה תהליכים שלוקחים זמן.

<מיכל מרין: אישרנו את תכנית המתאר של ג'סר והוא יכול להגיד לכם איזה מאבקים עשינו כדי לאשר את התכנית הזאת, עם הסטה של כביש, על אדמות של בית חנניה שמתנגדים.

<מיכל מרין: זה לא פשוט.

<מיכל מרין: אלה מהלכים לא פשוטים.

<מיכל מרין: חברנו לתכנית התשתית הלאומית של שדרוג כביש דן כדי שיעתיקו את הכביש.

<מיכל מרין: כך אנחנו עושים בכל האזורים.

<מיכל מרין: ג'סר היא רק דוגמה.

אחמד טיבי: ראש המועצה מיד יציג את הדברים.

מאזן גנאים: אולי את יכולה לעזור לו להקים שם מחלף.

<מיכל מרין: כל מה שאנחנו יכולים לעשות, אנחנו עושים.

מאזן גנאים: לאור עקיבא ולקיסריה יש מחלף, אבל לג'סר א-זרקא אין מחלף.

מאזן גנאים: זה לא יכול להיות.

מאזן גנאים: זה לא מוסיף למדינה.

<מוראד עמאש: אני קודם כל מודה על ארגון היום הזה ומעריך אתכם מאוד על כך שאתם מביאים את המצוקות של האוכלוסייה הערבית שיש בינה לבין האוכלוסייה היהודית פערים רבים.

<מוראד עמאש: צריך ממש למקד את כל המאמצים לטובת האוכלוסייה שסובלת הרבה מאוד שנים.

<מוראד עמאש: אני חושב שג'סר א-זרקא היא דוגמה טובה שפספסה את הרכבת הישראלית.

<מוראד עמאש: ממש ביום שהחליטו להקים ולסלול את כביש 2 בצד המזרחי של הישוב, חרצו את גורלו של הישוב הזה וכאילו הוא נשכח מהתודעה הישראלית.

<מוראד עמאש: האוכלוסייה בישוב גדלה וסבלה מכל מיני בעיות, של תת הישגים ומצב כלכלי ירוד, אוכלוסייה שסובלת מעוני כבד, עד שהגיעה שנת 2007.

<מוראד עמאש: בשנת 2005 אני בעצמי הגשתי את הבקשה הראשונה להרחבת תחום שיפוט ואמרתי, די, אי אפשר לסבול יותר ממצב כזה של מצור גדול וקשה מאוד כאשר בכל הגבולות שלנו אין אפשרות להגיע לפשרה עם שאר הישובים.

<מוראד עמאש: הגשנו את הבקשה להרחבת תחום שיפוט כבני אדם.

<מוראד עמאש: הבקשה הזו נדחתה בשנת 2005 ואמרו שנצטרך להיכן תכנית מתאר לישוב.

<מוראד עמאש: תכנית המתאר, קודם כל הוכן דוח היתכנות.

<מוראד עמאש: דוח ההיתכנות היה שחור מדי והדגיש את המצוקות של הישוב ועבר לתכנית מתאר מושלמת וכוללנית שתוכל לפתור את המצוקות של הישוב הזה.

<מוראד עמאש: אכן משנת 2007 עד לפני שבוע ימים אושרה תכנית המתאר של הישוב ג'סר א-זרקא.

<מוראד עמאש: אנחנו הגשנו אתמול ערר על התכנית הזאת.

<מוראד עמאש: אנחנו מברכים ומודים למינהל התכנון, למועצה לתכנון ארצי שדאגו לאישור התכנית.

<מוראד עמאש: אני אומר לכם את האמת לאמיתה.

<מוראד עמאש: אני בעצמי לא יודע מתי יוסט כביש 2 שזה אחד העיקרים לפיתוח של ג'סר א-זרקא מהצד המזרחי.

<מוראד עמאש: כבוד הדוקטור אחמד טיבי היה אתי בבית המשפט העליון, שם הייתה התנגדות חריפה של בית חנניה נגד הסטת כביש 2.

<מוראד עמאש: אכן השופטים אמרו את דבריהם והוחלט להסיט את כביש 2 ולתת לג'סר עוד 230 דונם.

<מוראד עמאש: אנחנו בעצמנו שמחנו מאוד ורוצים שהדבר הזה יהיה מיידי אך לצערי הרב עלות הסטת הכביש תעלה כמיליארד שקלים.

<מוראד עמאש: אנחנו מבקשים להתחיל בביצוע מיד כי מספיק סבל הישוב הזה.

<מוראד עמאש: עברו שנים רבות והגיע הזמן להסיט את הכביש ולאשר את התכנית כפי שהיא.

<מוראד עמאש: זה המצב לגבי תכנית המתאר.

<מוראד עמאש: יש לנו הסתייגות גם לגבי אחת השכונות ומיכל יודעת שהגשנו את הערר שלנו לתכנית המתאר מסיבה שליד נחל תנינים יש שכונה שהיא שטח פרטי.

<מוראד עמאש: השטח הזה, חלקו הגדול נגזל על ידי רשות הטבע והגנים בשנת 1996 והגיע הזמן שנבקש את השטח הזה בחזרה.

<מוראד עמאש: אנחנו רוצים לאשר את תכנית מערב ג'סר, תכנית השטח החקלאי ולייעד אותו למגורים וכך להוסיף לישוב עוד 500 יחידות דיור שהן בנוסף להסטת הכביש.

<מוראד עמאש: זה המצב של הישוב.

<מוראד עמאש: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מבקש מהדוברים, ויסלחו לי מאוד, שכל אחד ידבר שתי דקות.

סעיד אלחרומי: צהרים טובים לכולם.

סעיד אלחרומי: קודם כל, תודה ליושב ראש ולחברים שנמצאים כאן.

סעיד אלחרומי: למאזן, לראשי הרשויות.

סעיד אלחרומי: אני הקשבתי במשך שעתיים והייתי שמח לשמוע כמה שיותר ראשי רשויות ואני אומר למה.

סעיד אלחרומי: אנחנו כאן לא רק כדי לדאוג שהתכנית תהיה ואנחנו מדברים כאן על 6 מיליארד, אם אנחנו מורידים את הדלתא.

אחמד טיבי: במקרה הטוב.

סעיד אלחרומי: כן, בסיפור של ה-15 מיליארד, אנחנו מדברים על 6 מיליארד לחמש שנים.

סעיד אלחרומי: שתי סוגיות.

סעיד אלחרומי: הראשונה, מעקב אחרי השלטון המרכזי לביצוע.

סעיד אלחרומי: זאת אומרת, רק רושמים 100 מיליון שקלים לתחבורה לישובים הערביים, שמחצית מהכסף הזה לא ילך לכבישים בין-עירוניים שבעצם משרתים את כולם והמדינה צריכה לדאוג לזה וזה יירשם בתכנית שלש ה-6 מיליארד.

סעיד אלחרומי: אני אומר את זה מניסיון אישי בנגב.

סעיד אלחרומי: הבטיחו לנו בשנת 2005, אולמרט, 100 מיליון שקלים לתושבים הבדואים בנגב, במשרד התחבורה, אבל לאחר מעקב אני סופר כמה קיבל כל רשות.

סעיד אלחרומי: שאלתי את ראשי הרשויות – הייתי ראש רשות – כמה הם קיבלו ואמרו לי שביחד הם 49 מיליון, 50 מיליון.

סעיד אלחרומי: אני חוזר למשרד התחבורה ושואל איפה ה-50 מיליון שנשארו.

סעיד אלחרומי: אומרים לי, יש בערערה בנגב כביש שמתחבר, כביש 25.

סעיד אלחרומי: חברים, תודה איימן, עבדאללה, כל אנשי המקצוע שנמצאים כאן.

סעיד אלחרומי: חברים, גם ברמה היישובית אי אפשר שחלק מהישובים ינצלו 18 אחוזים מהתקציב שמיועד להם בתכנית ממשלתית.

סעיד אלחרומי: ברמה היישובית, כל רשות שישים כאן על השולחן כמה הוקצב לרשות שלו, כמה הוקצב בשנה, בשנתיים ומעקב אחר כך.

סעיד אלחרומי: לא יתכן שמשרד הרווחה, יעמוד שר הרווחה חיים כץ ויגיד שמעונות יום, הוחזר הכסף לקופת המדינה.

<קריאה: הוא אמר את זה?

סעיד אלחרומי: הוא אמר את זה וזה היה.

סעיד אלחרומי: זה מצער מאוד.

מאזן גנאים: הוא מתכוון למג'דל כרום.

מאזן גנאים: לצערי אין שם אדמה.

סעיד אלחרומי: לא מג'דל כרום.

סעיד אלחרומי: אני מדבר על ישוב בנגב.

סעיד אלחרומי: אני מכיר את הישוב.

סעיד אלחרומי: אני מכיר את הקרקע.

<קריאה: אתה מדבר על מעונות יום.

סעיד אלחרומי: על מעונות יום.

סעיד אלחרומי: שנתיים עומד מעון יום, פיל לבן, בגלל שאין כיסאות ושולחנות.

סעיד אלחרומי: אנחנו צריכים ביקורת פנימית גם אצלנו.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים את הכול, אנחנו רוצים לחזק את ראשי הרשויות ולכן שמחתי מאוד לשמוע ורציתי מאוד שהרבה ראשי רשויות יהיו כאן, אבל 6 מיליארד, אני מצטרף לדרישה.

סעיד אלחרומי: אחמד, ג'מאל, אני מצטרף לדרישה שצריך עוד תכנית חדשה למגזר הערבי אבל עם עשייה גם מקומית כך שנדע היכן אנחנו עומדים פר שנה ולא כל חמש שנים.

אחמד טיבי: חבר כנסת חדש, חבר הכנסת ואאל יונס, בבקשה.

ואאל יונס: תודה.

ואאל יונס: קודם כל, אני מברך את חבר הכנסת אחמד טיבי וחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה על כך שכל שנה הם מקיימים את הישיבה החשובה הזאת לפני אישור תקציב המדינה.

ואאל יונס: אני מברך את מנצור וג'עפר פרח.

ואאל יונס: ואת כל החברים הנוכחים כאן.

ואאל יונס: אני רוצה לומר שצריך הסכם גג למערכת החינוך.

ואאל יונס: ממש.

ואאל יונס: אנחנו צריכים שיעורי חינוך בבתי הספר.

ואאל יונס: אנחנו היום לומדים פיזיקה, מתמטיקה, אנגלית ומדברים על הישגי ישראל בעולם אבל שוכחים את החינוך.

ואאל יונס: בחינוך לומדים איך להתנהג ואיך להיות.

ואאל יונס: לא שווה שיש לי תואר שני ואני חי בשכונה שהיא מלאה אלימות, חי בשכונה שאין בה ביטחון עצמי.

ואאל יונס: מערכת החינוך, צריכים הרבה שיעורים בבתי הספר.

ואאל יונס: דוקטור זחאלקה דיבר על אקמול.

ואאל יונס: אנחנו רוצים קצת אקמול ואחר כך את הצנטרום.

ואאל יונס: אני חושב שמרגילים אותנו לאקמול אבל אנחנו צריכים להפסיק לצרוך אותו אלא לדרוש הרבה יותר ממנו.

ואאל יונס: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: יוסי חדד, משרד השיכון.

<יוסי חדד: אני רוצה לברך על היום הזה, על המפגש הזה.

<יוסי חדד: כבוד היושב ראש הדוקטור אחמד טיבי, ראשי רשויות ונציגי משרדי הממשלה השונים.

<יוסי חדד: לי מאוד חשוב לציין עובדה אחת והיא שאני בתכנית הזאת מראשיתה מתחילת שנת 2016.

<יוסי חדד: אין לי ספק שהחלטת ממשלה 922 מבחינת משרד הבינוי והשיכון היא החלטה טובה ואני יכול להגיד לכם כמנהל אגף המיעוטים, החברה הערבית במשרד הבינוי והשיכון, כמי שמוביל את ההחלטה הזאת במשרד, יש לנו שיתוף פעולה יצא מן הכלל עם ראשי הרשויות, עם חברי הכנסת ועם מי שעוסק בהחלטה הזאת.

<יוסי חדד: משרד הבינוי והשיכון הבטיח להעביר בשנת העבודה 2017-2016 סכם של 444 מיליון שקלים מתוך ההחלטה הזאת כאשר סדר גודל של 334 מיליון שקלים לטובת מוסדות ציבור ועוד 110 מיליון שקלים לטובת תכנון קרקע פרטית, קרקע מדינה.

<יוסי חדד: הדבר הכי חשוב בעיני זה שבשנה וחצי-שנתיים האחרונות יש לנו כבר 96 מוסדות ציבור שהולכים להיבנות בישובים הערביים ועוד היד נטויה.

<יוסי חדד: אני חייב לציין את העובדה הזאת.

<יוסי חדד: אני חושב שעיקר ההרשאות והתקציבים נמצאים ברשויות ונאמר פה על ידי קודמיי, כולל מה שנאמר כאן על ידי חברי הכנסת, אני חושב שיש הרשאות, יש הרבה מאוד תקציבים שיושבים ברשויות ואנחנו חייבים מבחינת ראשי הרשויות לנצל את ההרשאות עד תום כך שלא יקרה מצב שהתקציב חוזר לאוצר.

<ג'עפר פרח: ברשויות או בחברות מנהלות?

<יוסי חדד: רשויות.

<יוסי חדד: הדבר השני שאני רוצה לציין הוא שב-2018 אנחנו עם תכניות שחלקן כבר התחלתי להריץ אל מול הרשויות.

<יוסי חדד: סדר גודל של 202 מיליון שקלים.

<יוסי חדד: הנחנו על שולחנכם את ההישגים, כולל הסיכום.

<יוסי חדד: אני כן רוצה לציין ברשותך שיש לא מעט שיווקים אבל זה לא מספיק לתת מענה למצוקת הדיור בחברה הערבית.

<יוסי חדד: בשנת 2017-2016 יצרנו שיווקים, הצלחות של שיווקים, של כ-3,000.

<יוסי חדד: אנחנו שמנו לעצמנו יעד, לפחות ב-2018, להגיע לכ-7,000-6,000 יחידות דיור בחברה הערבית.

<יוסי חדד: אנחנו עושים המון, גם בג'סר א-זרקא, שם יש שיווק מוצלח של 54 יחידות דיור שהן רק סנונית.

<יוסי חדד: הדבר שאני כן חושב, ואני אומר את זה יותר מפעם אחת בשנתיים האחרונות כמי שחושב שהנושא של החברה הערבית וצמצום הפערים חייב לבוא לידי ביטוי.

<יוסי חדד: דיברתם כאן על תכנית חדשה.

<יוסי חדד: אנחנו מדברים על שנת 2020 ואילך.

<יוסי חדד: אני כן חושב שצריך להכניס להחלטת הממשלה הבאה את הנושא של המרקם הוותיק שהוזנח בהחלטה הזאת.

<יוסי חדד: אם לא ניקח לעצמנו את הנקודה הזאת, המרקם הוותיק הוא יותר חשוב.

<קריאה: כל הכבוד.

<יוסי חדד: הוא יותר חשוב ממוסדות ציבור ודירות.

<יוסי חדד: המרקם הוותיק הוזנח.

<יוסי חדד: התשתיות.

<יוסי חדד: חייבים לתת מענק למרקם הוותיק.

<יוסי חדד: בהזדמנות זו אני רוצה לומר שיש כאן חבר, שגריר של החברה הערבית, איימן סייף.

<יוסי חדד: יישר כוח.

<יוסי חדד: הלוואי שיהיו עוד הרבה כמוהו.

<קריאה: אתה מתכוון לשכונות?

<יוסי חדד: הכול.

<יוסי חדד: המרקם הוותיק.

<יוסי חדד: אני אומר שיש כאן בעיה.

<יוסי חדד: בתוך 922 לא נכנסו תקציבים.

<קריאה: נתתם קצת אבל לא הרבה.

<יוסי חדד: אני אומר שצריך להכניס תשתיות וכבישים במרקם הוותיק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חברת הכנסת מרב מיכאלי.

מרב מיכאלי: אני באתי לחזק, באתי לשבת אתכם.

מרב מיכאלי: אני רוצה לספר לכן ולכם שאני נוסעת הרבה בכל מיני מקומות בארץ ואחרי אחת הפעמים שעברתי בוואדי ערה וחטפתי חום ממצב התנועה, הגשתי שאילתה לשר התחבורה ושאלתי מה מתוכנן.

מרב מיכאלי: תיארתי את מצב התנועה ואת מספר הרמזורים, את מספר הצמתים ואת מספר הפניות, את מספר הכבישים ואת הדוחק והלחץ, ושאלתי מה מתוכנן מבחינת פיתוח ושיפוץ של הדרכים בוואדי ערה.

מרב מיכאלי: קיבלתי תשובה שאמרה פחות או יותר: מסביב, בכל מיני מקומות אחרים, מפתחים כל מיני דברים אצל יהודים ובוואדי ערה – כלום.

מרב מיכאלי: אני חושבת שזה מאוד משקף.

מרב מיכאלי: עדיין, עם כל הדיבורים היפים ועם כל הכותרות הגדולות של התכנית הממשלתית הזאת, במציאות לצערי המצב הוא הרבה יותר קשה.

מרב מיכאלי: ראשי הרשויות בכל הארץ מתעסקים המון, ראשי רשויות זה מין תפקיד כזה של קבלן ראשי אבל אני חושבת שבחברה הערבית זה עוד יותר גרוע.

מרב מיכאלי: כי מה שנדרש בשביל להצליח לקדם פרויקטים והמאבקים עם המוסדות שהם עדיין לצערי מפלים לרעה רשויות ערביות ואזרחיות ואזרחים ערביים, זה הופך את זה לעוד יותר קשה.

מרב מיכאלי: לצערי אנחנו כבר יותר מדי זמן לא בשלטון ואני כן מבטיחה לכם באופן חד משמעי, אני רוצה לקוות שחלקים מספיק גדולים מהחברה הזאת כן יהיו שותפים לזה שאנחנו נוריד בסופו של דבר את הימין מהשלטון ונכונן כאן ממשלה שתהיה הרבה יותר שוויונית ביחס שלה לכל האזרחיות והאזרחים בארץ.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: מזל סיימון, ראש אגף תרבות בקהילה, משרד התרבות.

<מזל סיימון: נמצאת אתי לובנה זועבי שהיא מנהלת המחלקה לתרבות ערבית.

<מזל סיימון: באופן כללי במשרד התרבות יש גידול בתקציב לחברה הערבית, גם במסגרת תקנת תרבות ערבית וגם במסגרת תקנת סלע שמיועדת לרשויות מקומיות, שם אפשר לומר ש-35 אחוזים מהתקציב מיועד לפעילות תרבות בחברה הערבית, גם פסטיבלים וגם יוזמות.

<מזל סיימון: במסגרת התקנה נעשו שינויים במבחני התמיכה על מנת לשלב מוסדות עוגן שמתמחים בתרבות הערבית.

<מזל סיימון: זה באופן כללי.

<מזל סיימון: אם ללובנה יש משהו להוסיף, בבקשה.

<ג'עפר פרח: לפני לובנה, אולי תגידי לנו מה סך כל תקציב המשרד.

<מזל סיימון: אין ירידה.

<ג'עפר פרח: לא.

<ג'עפר פרח: מה סך כל תקציב המשרד.

<לובנה זועבי: מינהל התרבות או המשרד?

<ג'עפר פרח: מינהל התרבות.

<ג'עפר פרח: 700 מיליון?

<מזל סיימון: אני כרגע לא אתן לך את הנתונים האלה כי אני לא יודעת אותם במדויק.

<מזל סיימון: אני לא יכולה לתת נתונים שאני לא בטוחה לגביהם.

<מזל סיימון: אני מוכנה להעביר לך בהמשך.

<ג'עפר פרח: אני מדבר על התקנה המיועדת לתרבות הערבית.

<ג'עפר פרח: על כמה היא עומדת?

<מזל סיימון: היא הייתה 10 מיליון.

<לובנה זועבי: בשנת 2018 תקציב התקנה יעמוד על 34 מיליון שקלים.

<מזל סיימון: וזה כשהיא הייתה לפני כמה שנים 10 מיליון שקלים.

<ג'עפר פרח: התחייבתם בבג"ץ, בעתירה שהגשנו לבג"ץ, על כמה דברים שאני לא רואה אותם מתקיימים.

<ג'עפר פרח: בין היתר כל נושא של מוסדות עוגן, שיהיו מוסדות עוגן.

<ג'עפר פרח: למשל סינימטק ממומן.

<ג'עפר פרח: למשל בית ספר לאמנויות.

<ג'עפר פרח: אני לא רואה את זה מתקיים.

<ג'עפר פרח: הייתה התחייבות שלכם בבג"ץ.

<מזל סיימון: יש דברים כאלה על הפרק בתכניות הרכש שלנו שאנחנו מקדמים.

<ג'עפר פרח: אבל למה עוברות שנתיים וזה לא קורה?

<מזל סיימון: זה תהליך.

<מזל סיימון: זה לוקח זמן.

<מזל סיימון: זה נמצא בטיפול.

<ג'עפר פרח: כמה זמן?

<לובנה זועבי: ב-2018 תצא לדרך המכינה לתיאטרון בחברה הערבית ולזה שוריין סכום של חצי מיליון שקלים.

<לובנה זועבי: שאר התכנית תידון.

<לובנה זועבי: מאוד חשוב לי להוסיף גם שאני מתחברת מאוד למה שאמר חבר הכנסת ג'בארין קודם לגבי שיתוף משרדי הממשלה כי בתרבות יש בעיקר שני צרכים, פעילות ותשתית פיזית.

<לובנה זועבי: אני חושבת שיש מקום כאן לשיתוף פעולה בין-משרדי שיביא לתועלת.

<לובנה זועבי: גם אם משרד התרבות ירצה להוסיף תקציבים לפעילות ולא יהיו מקומות לקיים בהם את הפעילות, יש לנו קושי וחסם אחר נוסף שצריך לטפל בו.

<ג'עפר פרח: יש 700 מיליון שקלים למוסדות ציבור.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ביין ותד, אגף התקציבים, משרד האוצר.

אחמד טיבי: בכוונה השארתי אותך לסוף.

אחמד טיבי: שמעת את כל הטענות.

<ביין ותד: אני מברכת על הדיון.

<ביין ותד: אנחנו כאגף תקציבים מוכנים לדיונים בוועדת היגוי למגזר המיעוטים.

<ביין ותד: לעניין התקציבים שהוקצו, במהלך החומש הזה.

<ביין ותד: כל הדיון על 922, אנחנו כמשרד אוצר באים ואומרים שאנחנו באים לשנות מנגנוני הקצאה.

<ביין ותד: אנחנו אומרים שיש תקציבים שהוקצו בשנת 2016 ו-2017 וגם יוקצו ב-2018.

<ביין ותד: חלק מהתקציבים האלה מתווספים לתקציב של אותו משרד.

<ביין ותד: זה אומר שאם אני אבוא ועכשיו אומר לכם שב-2016 הוקצו 3.1 מיליארד שקלים לחברה הערבית, בשנת 2017 הוקצו 3.4 מיליארד שקלים לחברה הערבית, זה אומר שחלק מ-2016 ממשיך להיות גם ב-2017.

<ביין ותד: כשאנחנו באים ואומרים את הסכומים האלה, זה חלק מהסכומים שגם הוקצו ב-2016 ויוקצו גם בשנים הבאות.

<ג'עפר פרח: אלה המספרים או שזאת דוגמה?

<ביין ותד: לזה מדויק.

<ג'עפר פרח: את מדברת על 2016.

<ג'עפר פרח: מה הוקצו?

<ג'עפר פרח: על מדברת על 3.1 מיליארד שקלים.

<ג'עפר פרח: שהוקצו ב-2016?

<ביין ותד: נכון.

<ג'עפר פרח: וב-2017, כמה?

<ביין ותד: 3.4 מיליארד שקלים.

<איימן סייף: הפער הוא בגלל כיתות לימוד.

<איימן סייף: למשל התקציבים של המשטרה.

<ביין ותד: אלה לא החלטות ממשלה אחרות אלא אלה החלטות ממשלה שאנחנו כל הזמן באנו ואמרנו שזה בוצע.

<ביין ותד: הגיע הזמן שגם נגיד את הסכום המדויק.

<ביין ותד: בינוי כיתות ומעונות ובינוי כיתות של משרד החינוך, כל הזמן באים ואומרים שלא נותנים לחברה הערבית אבל חשוב לציין שמעל לחצי מיליארד שקלים בשנת 2017 הוקצו לבינוי כיתת למשרד החינוך, שזה מעל שיעור החברה הערבית באוכלוסייה.

<ג'עפר פרח: זה לא מה שקיבלנו ממשרד החינוך.

<ג'עפר פרח: לפי חוק חופש המידע זה לא מה שקיבלנו ממשרד החינוך.

<ביין ותד: אלה הנתונים שיש לי ממשרד החינוך.

<ביין ותד: דיברתי על בינוי כיתות.

<קריאה: השאלה לאיזו תקופה.

<ביין ותד: לשנת 2017.

<ג'עפר פרח: כסף של 2017?

<ביין ותד: 580 מיליון שקלים.

<ביין ותד: זה 25 אחוזים מסך הבינוי במדינה.

<עבדאללה חטיב: במגזר הלא יהודי ניתנו 583 מיליון שקלים בשנת 2017 לבינוי כיתות.

<ג'עפר פרח: מתקציב של 2017, לפי החלטת הממשלה החדשה של 2017.

<עבדאללה חטיב: התקציב הוא 2.1 מיליארד שקלים.

<ג'עפר פרח: אז למה לפי חוק חופש המידע נתנו לנו רשימה מפורטת שלא מגיעה לסכומים האלה?

<עבדאללה חטיב: זאת הייתה טעות שעשיתם.

<עבדאללה חטיב: אני לא יודע מי העביר את זה.

<עבדאללה חטיב: לא אני.

<עבדאללה חטיב: אני רואה שקיבלתם מידע על שתי תקנות בלבד.

<ג'עפר פרח: איזה התחכמויות יש לכם.

<עבדאללה חטיב: אני עכשיו מגלה את זה.

<עבדאללה חטיב: כתבתם של 280 מיליון.

<עלאא גנטוס: תעבירו לפחות לוועדה את התקנות עליהן אתם מדברים.

<ביין ותד: כל נושא הרווחה.

<ביין ותד: ביררנו מול משרד הרווחה.

<ביין ותד: 40 אחוזים מכלל הרשויות המקומיות נמצאות בתכנית הרווחה.

<ביין ותד: הן פועלות ברשויות הערביות.

<ביין ותד: יש לנו בחברה הערבית יותר מ-35 מרכזים מתוך 90 מרכזי עוצמה וגם ירחיבו את הפעילות בשנת 2018.

<ביין ותד: זה בהמשך להחלטת הממשלה הנוספת וגם סיכומים תקציביים מול משרד האוצר.

<ביין ותד: בערך 12 מרכזי עוצמה נוספים יהיו בחברה הערבית.

<ביין ותד: 30 אחוזים ממקבלי השירותים החברתיים במשרד הרווחה הם מהחברה הערבית.

<עלאא גנטוס: יושב כאן ראש מועצת ג'סר א-זרקא.

<עלאא גנטוס: אין ישוב כמוהו שצריך נושמים לרווחה.

<עלאא גנטוס: עונה לנו משרד הרווחה שהם לא ייתנו להם נושמים לרווחה.

<עלאא גנטוס: אין ישוב יותר עני.

<עלאא גנטוס: רצו לתת להם ארבעה מרכזי עוצמה.

<עלאא גנטוס: הכנסתם לשם את הישובים הדרוזים בלי תכנית נושמים לרווחה בטענה שאין כסף.

<עלאא גנטוס: עכשיו הכול תמונה ורודה.

<עלאא גנטוס: יש עשרה ישובים דרוזים שנכנסו עכשיו לעוצמה, תספרו עליהם, למה אתם לא נכנסים לנושמים לרווחה.

<עלאא גנטוס: כי האוצר לא מוכן לתת כסף.

<קריאה: לממן את המחצית השנייה של הרכז.

<ביין ותד: יש ישובים ערביים שכן עונים על התנאים האלה והם מקבלים.

<עלאא גנטוס: את רוצה להגיד לנו ששר הרווחה הוא בסדר?

<עלאא גנטוס: זה המסר שאת מנסה להעביר.

<עלאא גנטוס: אנחנו חיים ברשויות.

<קריאה: מה אתם רוצים ממנה?

<קריאה: מה היא אשמה?

<קריאה: היא לא אשמה.

<עלאא גנטוס: ביין, אני לא בא אליך בטענות.

<עלאא גנטוס: הנושא היה מחוץ ל-922 והיה מדובר כל הזמן שצריך תכנית משלימה וזה ענין הרווחה.

<ביין ותד: אתם מוזמנים להציג לנו כאגף תקציבים תכנית משלימה.

<ביין ותד: נכון, ב-922 אין התייחסות לרווחה.

<ביין ותד: אנחנו אומרים שיש ירידה בעוני בחברה הערבית בשנה שעברה ואנחנו כן רואים מגמת שיפור.

<ביין ותד: אתם רוצים להציג לנו תכנית גם בתחום הרווחה וגם בבריאות, אתם מוזמנים.

<ביין ותד: עד עכשיו אני מטפלת ב-922 באגף התקציבים ועדיין לא קיבלתי שום תכנית על בריאות ועל רווחה.

<עלאא גנטוס: אין תכנית משלימה.

<ביין ותד: לא הוצגה לנו תכנית.

<קריאה: לגבי הבריאות, עשינו עבודה במשך כמה חודשים.

<קריאה: ישבנו עם רכז הבריאות רן רדניק אצלכם באגף התקציבים.

<קריאה: השלב הבא הוא לגבש את התכנית הזאת יחד אתכם.

<קריאה: זה לא יגיע אליך אבל זה יגיע לרכז בריאות באגף תקציבים באוצר.

<ביין ותד: בסופו של דבר תגיעו להבנות.

אחמד טיבי: תודה ביין.

אחמד טיבי: אני מודה לך.

אחמד טיבי: ביטחון פנים.

<יהודה כהן: שלום לכם.

<יהודה כהן: אני סגן ראש המינהלת.

<יהודה כהן: אני אתייחס למספר סוגיות בההקשר של משטרת ישראל והמינהלת.

<יהודה כהן: קודם כל, במסגרת החלטת הממשלה, הוקמה מינהלת במשטרת ישראל לנושאים שקשורים לחברה הערבית בהקשרים המשטרתיים.

<יהודה כהן: אני יכול לומר לכם לא כתפיסת עולם אלא כאחד שחי את ההוויה הזאת, אנחנו באמת מובילים כאן תהליכים מתוך תפיסה.

<יהודה כהן: האחת, משבר האמון ברור לנו.

<יהודה כהן: אנחנו מכירים בו ואנחנו יודעים שצריך לעשות.

<יהודה כהן: זו נקודת המוצא בהקמת המינהלת.

<יהודה כהן: שנית, אנחנו לא חושבים שהחברה הערבית היא חברה אלימה.

<יהודה כהן: יש אלימות בחברה הערבית וזו נקודת המוצא שלנו כמינהלת.

<יהודה כהן: אני אגע בשלושה נושאים בהם אנחנו עוסקים במינהלת.

<יהודה כהן: האחת, גיוס שוטרים מוסלמים לתוך משטרת ישראל.

<יהודה כהן: אני יכול לומר בגאווה שיש אנשים שמאוד רוצים להתגייס.

<יהודה כהן: אנחנו עד כה גייסנו במסגרת היעד שהוגדה לנו כמעט כ-300 שוטרים מתוכם 28 נשים.

<יהודה כהן: הייתה כאן הערה בנושא חקירות.

<יהודה כהן: בתחנות שהוקמו, ויושב כאן ראש הרשות של ג'סר א-זרקא שאנחנו שותפים להקמת התחנה שם, גם בכפר קנא, והתקנים שנצבעו בתוך המקומות האלה, יש במקומות האלה תחנות, אמנם זמניות אבל אנחנו כבר עובדים בעיקר בנושא נכסים, עובדים על התחנות שאנחנו אמורים להקים כבר בשנת 2018.

<יהודה כהן: , זה בנושא גיוס.

<יהודה כהן: אנחנו אפילו הוספנו דב אחד שלא היה בבניית התכנית וזה בניית עתודה פיקודית כאשר מתוך השוטרים המוסלמים האיכותיים ביותר יהיה מחזור ב-25 בפברואר שהולכים להיות כחלק מהעתודה הפיקודית של משטרת ישראל.

<יהודה כהן: כך אנחנו מאמינים.

<יהודה כהן: זה לא רק לגייס שוטרים מוסלמים אלא גם ליצור עתודה פיקודית מתוך כוונה שהאנשים האלה בעתיד יפקדו בתוך תחנות המשטרה ובאופן גורף בכל משטרת ישראל.

<יהודה כהן: זה בהקשר של הגיוסים.

<יהודה כהן: בהקשר של נכסים.

<יהודה כהן: יושב אתי כאן ראש מדור נכסים וזה עיסוק ספציפי שלו.

<יהודה כהן: החלטת הממשלה דיברה על 11 תחנות ואנחנו כבר היום נוגעים ומטפלים ב-18 תחנות בתכנית החומש עד סוף שנת 2020.

אחמד טיבי: המינהלת מטפלת בפשיעה עצמה או רק בהקמת תשתיות?

<יהודה כהן: אנחנו לא תחליף למפקד הטריטוריאלי.

<יהודה כהן: אנחנו גוף מטה שמניע את כל התהליכים האלה בתוך הארגון.

<יהודה כהן: אנחנו רוצים לקוות שבתהליכים שאנחנו מטפלים עם הובלת הקמת תחנות המשטרה, עם גיוס השוטרים לתחנות האלה ובכלל, זה יהיה פועל יוצא ויפעל להורדת הפשיעה.

<יהודה כהן: יש לנו מדור נוסף שנקרא מדור שותפויות שהוא מנותק ממשטרת ישראל והוא פועל במינהלת.

<יהודה כהן: אנחנו ניגשים לאותם ישובים ושואלים מה כואב לאזרח.

<יהודה כהן: לא אנחנו נקבע מה כואב לאזרח ואיזה סוג שירות הוא צריך.

<יהודה כהן: אני אומר לכם באופן בדוק ומהותי שאנחנו ניגשים לג'סר א-זרקא או כפר קנא או כפר מנדא או טמרה, אנחנו באים ושואלים את האזרח מה כואב לו ואיזה סוג טיפול צריך לתת באותו ישוב.

<יהודה כהן: אני יכול לומר לכם, אני אעביר אליכם כדי שתראו את ההיקפים, שהקמנו חברת ניהול מדיה שמי שמפעיל אותה זה קציני משטרה מוסלמים, שזה פייסבוק בערבית, אינסטגרם, טוויטר.

<יהודה כהן: אני יכול לומר לכם ש-98 אחוזים מהציבור הערבי, בטח הדור הצעיר, ואנשים שבאמת מובילים בתחום המדיה, ואנחנו רק למדים דבר אחד מהמדיה.

<יהודה כהן: אנחנו לא מדברים על מודיעין אלא בסך הכול למדים מה השיח, מה קורה והיכן צריך להתקדם.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: שני הדוברים האחרונים, משרד הפנים ומשרד התחבורה.

<מריה ג'ריס: משרד הפנים.

<מריה ג'ריס: אני אשמח להתייחס לשתי נקודות.

<מריה ג'ריס: ההבחנה בין הרשאה לכסף.

<מריה ג'ריס: משרד הפנים הוציא כמעט את כל הכסף בהרשאות להתחייב, 93 אחוזים בתקציבים שהוקצו בהחלטת הממשלה.

<מריה ג'ריס: ניתנו הרשאות להתחייב לרשויות המקומיות.

<מריה ג'ריס: המשמעות היא שהרשות המקומית צריכה להתחיל לבצע, לצאת במכרזים לכל הקבלנים ולדווח לנו על דרישות תשלום.

<מריה ג'ריס: הנתון הזה הוא לא נתון של מה בכך.

<מריה ג'ריס: אנחנו תוך שנה הגענו לכך גם כי הקדמנו תקציבים וגם כי עשינו תכנית מרוכזת ואנחנו יודעים על כל פרויקט ופרויקט שהוגש ברשויות ונבדק אצלנו.

<מריה ג'ריס: כל הנתונים מבחינתנו מפורסמים, ההקצאה לכל רשות מקומית וגם רשימת הפרויקטים.

<מריה ג'ריס: עכשיו הכדור במגרש שלהם.

<ג'עפר פרח: איפה קיימת רשימת הפרויקטים?

<מריה ג'ריס: היא תעלה היום לאתר של משרד הפנים.

<מריה ג'ריס: תלוי במחשוב, אבל היא אמורה לעלות.

<ג'עפר פרח: איפה שבעת האחוזים הנותרים?

<מריה ג'ריס: הקצאה של חירום שאנחנו מקצים אותה היום.

<מריה ג'ריס: כל הפיתוח הוקצה.

<מריה ג'ריס: אני אתייחס לאיזון עוד מעט.

<מריה ג'ריס: חירום ופיתוח 75 אחוזים, הפעימה האחרונה של תקציבי הפיתוח של 2018.

<מריה ג'ריס: אגב, יצאו.

<מריה ג'ריס: ההקצאה לרשויות יצאה.

<מריה ג'ריס: הרשויות יודעות מה הסכום שיש להן והן יכולות להגיש בקשה.

<מריה ג'ריס: אני חושבת שבתוך חודשים תינתן התחייבות כספית ובזה אנחנו מסיימים את החלק שלנו.

<ג'עפר פרח: למרות שקיים מחסור חמור בחירום, עדיין לא הוצא.

<מריה ג'ריס: עלתה כאן הסוגיה של היערכות לחירום.

<מריה ג'ריס: התקציב שהוקצב בהחלטת הממשלה הוא לא תקציב גדול, 50 מיליון שקלים.

<מריה ג'ריס: זאת פעם ראשונה שהחלטת הממשלה מתייחסת לסוגיה הזאת ברשויות הערביות.

<מריה ג'ריס: אנחנו התחלנו באיזושהי תכנית ויש לנו עוד פרויקטים.

<מריה ג'ריס: כאן גם ראוי לציין, ואנחנו מציעים לכם להסתכל על הפרויקטים, שמשרד הפנים מקדם ברשויות הערביות, וזה לא קשור בהחלטת ממשלה 922.

<מריה ג'ריס: אנחנו מקדמים עכשיו מערכי חירום אזוריים באשכולות.

<מריה ג'ריס: האשכולות בתנאי שלנו זה התאגדות של רשויות מקומיות, בתנאי שלנו זה שהרשויות ערביות ויהודיות ביחד, תכנית שלא קשורה ל-922.

<מריה ג'ריס: הצוערים לשלטון מקומי, מקבלים צוערים ואחוז הצוערים ברשויות הערביות היום עומד על 21 אחוזים ואנחנו בכיוון להעלות אותו כי זה קהל היעד שלנו, רשויות ערביות ורשויות מוחלשות.

<מריה ג'ריס: נקודה אחרונה היא מענק האיזון.

<מריה ג'ריס: נאמרו כאן דברים שהם קצת בהתלהמות וקצת לא עושים צדק.

<מריה ג'ריס: צריך להבין מה התהליך שנעשה כאן.

<מריה ג'ריס: משרד הפנים לא מסתיר את זה ולא מצניע את זה.

<מריה ג'ריס: אנחנו אומרים שיש עיוות במענק האיזון.

<מריה ג'ריס: אנחנו אומרים את זה.

<מריה ג'ריס: ההישג הגדול שהושג הוא שבהחלטת הממשלה בה היה כתוב מענק חד פעמי תוספת של 200 מיליון שקלים, החד פעמי הזה הפך לקבוע ב-2017 וב-2018.

<מריה ג'ריס: הקיזוז הזה הוא לא מדויק.

<מריה ג'ריס: הקיזוז הוא פחות מחצי אחוז רוחבי.

<מריה ג'ריס: בכל מענק האיזון, ערבים ויהודים, אין מה לעשות, יש קיצוצים רוחביים וזה נכון לכולם, אבל התוספת החד פעמית הפכה לקבועה.

<מריה ג'ריס: הוועדה תסיים ותגיש את המלצותיה לקראת יישום ב-2019.

<מריה ג'ריס: המגמה ברורה לכולם ואני מציעה להסתכל על כל התמונה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: משרד התחבורה.

<רושרש עמאר: משרד התחבורה.

<רושרש עמאר: שלום לכולם.

<רושרש עמאר: לגבי החלטה 922.

<רושרש עמאר: בהחלטה בסיס התקציב הוא 220 מיליון שקלים כאשר בשנת 2016 בוצע בפועל 322 מיליון שקלים ותוקצבו ב-305 מיליון שקלים.

<רושרש עמאר: בשנת 2017 בוצע בפועל 303 מיליון שקלים והתקצוב החדש היה 293 מיליון שקלים.

<רושרש עמאר: אני מקווה שכך יהיה גם ב-2018.

<ג'עפר פרח: זה מספיק או שאתם צריכים עוד כסף?

<רושרש עמאר: תמיד יותר זה יותר טוב.

<ג'עפר פרח: תשתיות הכבישים הן קטסטרופה.

<ג'עפר פרח: ביין, האם בתשתיות הכבישים הקיימות ברחוב הערבי, הוא אומר שיש לו 230 מיליון שקלים והוא יודע שזה מספיק בקושי לשני כבישים בכל ישוב.

אחמד טיבי: האם יש באולם מישהו שרוצה לדבר ולא ניתנה לו זכות דיבור?

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ברשותכם, אני רוצה לסכם את הדיון.

אחמד טיבי: ועדת הכספים קיימה דיון חשוב על הצרכים של החברה הערבית לקראת הצבעה על התקציב בקריאה ראשונה.

אחמד טיבי: צר לי שנציגי הקואליציה לא נכחו בדיון.

אחמד טיבי: אני מודה לנציגי משרדי הממשלה שנכחו בדיון.

אחמד טיבי: סיכום.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לעריכת תכנית כלכלית חדשה מלבד התכנית 922, תכנית לסגירת פערים.

אחמד טיבי: התכנית אמורה לטפל בכל הנקודות, בכל ממשק החיים של האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל לרבות הנקודות שלא נכללו בתכנית 922 והסכומים שלא היו מתאימים כדי לכסות על צמצום וסגירת פערים.

אחמד טיבי: המספרים שייכללו בתכנית ערב התקציב כאשר אנחנו בישיבה זאת קוראים לעשות שינוים בתקציב לקראת הקריאה הראשונה והקריאה השנייה והשלישית, בעיקר השנייה והשלישית, הם כדלקמן.

אחמד טיבי: במשרד הכלכלה, אנחנו דורשים הקצאת 350 מיליון שקלים להקמת אזורי תעשייה, תעסוקה וסילוק מטרדים.

אחמד טיבי: במשרד הכלכלה, הקצאת 200 מיליון שקלים לעידוד תעסוקת נשים וצעירים.

אחמד טיבי: במשרד החינוך, הקצאת 300 מיליון שקלים לסגירת פערים בשעות הוראה לתלמידים בבתי הספר העל-יסודיים.

אחמד טיבי: במשרד החינוך, תקצוב בינוי בישובים הערביים.

אחמד טיבי: הממשלה קיבלה החלטה לתקצוב בינוי של 17 אלף כיתות ברחבי הארץ.

אחמד טיבי: לצערנו חלקם של הישובים הערביים ביישום החלטה זו לא ברור וכנראה מינורי ולא מתאים.

אחמד טיבי: משרד הרווחה, הקצאת 200 מיליון שקלים לבינוי מעונות יום.

אחמד טיבי: משרד הרווחה, הקצאת 200 מיליון שקלים לתגבור שירותי הרווחה והמלחמה בעוני.

אחמד טיבי: בהמשך נתייחס למלחמה בעוני.

אחמד טיבי: משרד התיירות שלא הוזכר כאן, הקצאת 200 מיליון שקלים לבניית תשתית תיירותית בישובים הערבים.

אחמד טיבי: משרד החקלאות, הקצאת 100 מיליון שקלים להשקעה בחקלאות בישובים הערבים.

אחמד טיבי: משרד התחבורה, הקצאת 500 מיליון שקלים לצמצום הפערים בתחבורה.

אחמד טיבי: משרד הבינוי והשיכון, הקצאת500 מיליון שקלים לפתרון מצוקות הדיור.

אחמד טיבי: משרד הפנים, הקצאת 100 מיליון שקלים להיערכות לשעת חירום.

אחמד טיבי: משרד התרבות, הקצאת 50 מיליון שקלים להשקעה בתרבות הערבית.

אחמד טיבי: משרד הבריאות, הקצאת 200 מיליון שקלים לסגירת פערים בבריאות, הקצאת 500 מיליון שקלים להכרה בכפרים הלא מוכרים בנגב וחיבורם לתשתיות.

אחמד טיבי: יש לציין שהוועדה עומדת על כך שיתוקן עוול שנגרם ל-15 אחוזים מהאזרחים הערבים שגם נכללו ב-922 והם: ערים מעורבות, כפרים ומועצות אזוריות וכפרים לא מוכרים.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת להכין תכנית מיוחדת למיגור העוני בחברה הערבית.

אחמד טיבי: החברה הערבית היא האוכלוסייה הענייה ביותר בכל המגזרים במדינת ישראל.

אחמד טיבי: הוועדה חוזרת ואומרת 922 הייתה תכנית בכיוון הנכון, היא לא מספקת, היא לא עונה על כל הצרכים.

אחמד טיבי: התברר כאן בצורה הברורה ביותר, הרשמית והמוסמכת ביותר שהמספר 15 מיליארד שקלים לא היה נכון, לא היה מדויק בלשון המעטה, והוועדה קוראת להפסיק, בעיקר לעיתונות הכלכלית, להשתמש במספר הזה שהוא מספר שיווקי.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לשקיפות בתקציב לרבות בתקציבים המיועדים לחברה הערבית.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לעניין מיוחד, לפוקוס מיוחד להשקעה בהיי-טק בחברה הערבית.

אחמד טיבי: יש דרישה של הציבור הערבי, של הצעירים והצעירות בנושא הזה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות שוב למרכז מוסווא ולכל מיש שעסקו כאן בהכנת הישיבה.

אחמד טיבי: לאחמד דראושה העוזר הפרלמנטרי שלי שעמל קשות, לעלי דסאר, העוזר הפרלמנטרי של עמיתי ג'מאל זחאלקה ולעוזרים והעובדים של מרכז מוסאווא שיחד הביאו לקיום הישיבה החשובה הזאת.

אחמד טיבי: תודה מיוחדת לטמיר מנהל הוועדה ולמשה גפני יושב ראש ועדת הכספים.

אחמד טיבי: תודה מיוחדת למאזן גנאים ובאמצעותו לראשי הרשויות המקומיות וראשי הערים.

אחמד טיבי: נמצא כאן, ולא ביקש את רשות הדיבור, ראש עיריית ערבה.

אחמד טיבי: תודה.