ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 944, 2018-02-05 10:45

על סדר-היום: ראשית, אני רוצה לברך את יושבת הראש החדשה של הרשות לניירות ערך, ענת גואטה.

על סדר-היום: אני מברך אותך.

על סדר-היום: הרשות לניירות ערך היא פה בת בית, היא חלק מהוועדה.

על סדר-היום: הכי פחות מריבות שיש לנו עם משרדי הממשלה זה איתכם.

על סדר-היום: אני מקווה שכך יימשך גם בזמן שלך.

על סדר-היום: בכל מקרה, הרשות לניירות ערך היא חלק מרכזי בכלכלה של מדינת ישראל.

על סדר-היום: היא חלק מרכזי בכל מה שנלווה לעניין הזה.

על סדר-היום: עד היום הרשות עמדה בתפקידים, על אף שאנחנו נקלענו למצבים קשים עם הבורסה ועם מקומות אחרים.

על סדר-היום: אני באמת מברך אותם שתצליחי בתפקיד המאוד חשוב הזה שאת נכנס אליו.

על סדר-היום: שיהיה לך בהצלחה.

על סדר-היום: מי מסביר את התקנות?

על סדר-היום: האם אפשר להסביר גם את החקיקה שעליה אנחנו עושים את התקנות כי עבר מאז זמן רב.

<ענת גואטה: אני רק אפתח בכמה מילים.

<ענת גואטה: אני רואה שהזמן שלנו מאוד התקצר.

משה גפני: כן, אני מתנצל על זה.

<ענת גואטה: זה ממש בסדר.

משה גפני: זאת ועדה מאוד דינמית.

משה גפני: לפעמים דברים עוברים בשקט ולפעמים רבים.

<ענת גואטה: ברור.

<ענת גואטה: אני שמחה להיות כאן ולהתחיל את העבודה המשותפת בינינו כדי לקדם ולהוביל ביחד את שוק ההון.

<ענת גואטה: השוק שלנו הוא שוק חזק, אבל עדיין לא הגיע למלוא מימוש הפוטנציאל שגלום בו.

<ענת גואטה: בסוף, המטרות של צמיחת השוק הן מטרות משותפות, שנועדו גם לצמצם פערים חברתיים, לייצר משק עם חוסן רב יותר ובעצם לטובת כלל אזרחי המדינה.

<ענת גואטה: התיקון הזה, שכבר אושר לפני חצי שנה ואנחנו הגענו כדי לאשר את התקנות בגינו, הוא אחד המהלכים הכי חשובים שהרשות לניירות ערך הובילה בעת האחרונה בשוק ההון, במטרה להגן על כספי משקיעים ולהתאים אותו למודל תעודות הסל המתכונת המקובלת בעולם.

<ענת גואטה: חשוב לי לציין שהתהליך הזה היה תהליך מאוד יסודי ומעמיק שנוהל בו שיח ער ופתוח מול כלל השחקנים והשותפים למהלך הזה, מנהלי תעודות הסל, קרנות נאמנות, הבורסה, הנאמנים, הבנקים המקומיים והזרים ועוד.

<ענת גואטה: אני בטוחה שהמתווה שנציג לכם היום ונביא לאישורכם מהווה איזון נכון וראוי שישרת את עניינם של כלל הגורמים הרלוונטיים, ובראשם, כמובן, את עניינו של הציבור הרחב.

<ענת גואטה: אני רוצה להודות לכל הגופים שנטלו חלק במהלך הארוך הזה, שבסוף היום מהווה דוגמה להתנהלות ראויה של מפקח ומפוקח במטרה להשיג את המטרה שמשרתת את ענייניו של הציבור.

<ענת גואטה: אני רוצה להודות ליושב ראש ועדת הכספים שאפשר את קיום הזה בלוח זמנים דחוף, לצורך הוצאת המהלך המורכב הזה לפועל, בתקווה ב-1.6.2018.

<ענת גואטה: כן להודות למשרד המשפטים, למשרד האוצר ולייעוץ המשפטי לוועדה שאפשרו את ההגעה שלנו וההצגה כאן.

<שרה קנדלר: חגי בן ארזה יציג.

<חגי בן ארזה: אנחנו נתחיל מהקובץ הראשון.

<חגי בן ארזה: זה הקובץ העיקרי של התקנות.

<חגי בן ארזה: "תקנות השקעות משותפות בנאמנות (קרנות מחקות), התשע"ח-2018.

<חגי בן ארזה: " זה קובץ תקנות שמכיל את רוב ההוראות שיחולו על קרנות סל והוא נוגע גם לקרנות מחקות שהן לאו דווקא קרנות סל, בגלל הדמיון שיש בגלל המוצרים האלה.

<חגי בן ארזה: יש כמה תיקונים שאני אגדיר אותם תוך כדי ההקראה.

<חגי בן ארזה: "בתוקף סמכותי - - -

משה גפני: רגע, לפני זה.

משה גפני: קודם ביקשתי אם אתה יכול להגיד את עיקרי הדברים כדי שנוכל להיכנס לעניין?

<חגי בן ארזה: תיקון 28, שהוא הבסיס לתקנות שאנחנו מביאים היום זה תיקון שנועד להעביר את ענף תעודות הסל, שזה ענף של מוצרים שהם עוקבים אחרי מדדים של ניירות ערך או של הסחורות ולהפוך את המוצרים שנמצאים כיום כתעודת סל, שזה תעודות התחייבות, אג"ח בעצם, לקרן נאמנות, שזה המשטר הרגולטורי שיותר מתאים להן.

<חגי בן ארזה: התיקון מאפשר גם הקמה של מוצר ייחודי שנקרא קרן סל, שהוא בעצם קרן נאמנות סגורה שיש בה מאפיינים מיוחדים שדומים קצת לתעודות הסל בגרסה הנוכחית שלהם.

משה גפני: מה אתם מרוויחים בזה שאתם הופכים את זה בצורה כזאת?

<חגי בן ארזה: קודם כל, המשטר הרגולטורי שיחול על קרן נאמנות - - -

משה גפני: מה משתנה אצל המשקיע לפני החוק ואחרי החוק?

<דודו לביא: אני מנהל מחלקת השקעות ברשות לניירות ערך.

<דודו לביא: השינוי שיחול מתייחס בעצם למספר מישורים.

<דודו לביא: המישור המהותי הראשון הוא מישור שבעצם יקנה לרשות סמכות פיקוח מלאה, מתכונת שהיא מחילה היום על קרנות נאמנות על פעילות שמנהלת היום עבור הציבור כ-100 מיליארד שקלים.

משה גפני: עד היום לא היה?

<דודו לביא: עד היום היה אבל הפיקוח היה בדרך אחרת.

<דודו לביא: הפיקוח היה במתכונת שהרשות מקיימת על תאגידים מדווחים.

<דודו לביא: כלומר, באמצעות כלי הגילוי בלבד.

<דודו לביא: זאת אומרת, מקום שבו הרשות רואה שיש התנהלות שהיא התנהלות שמחייבת לעדכן את הציבור בפרט מסוים, הסמכות היחידה, או למעשה, העיקרית שנתונה לה בהקשר הזה, היא לחייב אותו לדווח לציבור על אותו ליקוי.

<דודו לביא: בתחום של קרנות נאמנות, כמו בתחום של פיקוח של רשות שוק ההון, למשל, על הגמל ועל הפנסיה, יש לרשות סמכות לתת הוראות עשה.

<דודו לביא: זאת אומרת, לנקוט בפעולות שהמטרה שלהן היא לתקן את דרכיו של הגוף המפוקח, מקום שבו היא חושבת שיש בו חשיפה לציבור המשקיעים.

<דודו לביא: זה מישור אחד.

<דודו לביא: מישור אחר הוא מישור יציבותי.

<דודו לביא: כפי שצוין קודם, תעודות הסל היום הן תעודות התחייבות.

<דודו לביא: זאת אומרת, המנפיק מגייס כסף מהציבור וכנגדו הוא מעמיד לו התחייבות.

<דודו לביא: ההתחייבות הזאת היא התחייבות לתת לו תמורה שמשקפת את השווי של המדד שאחריו עוקבת התעודה.

<דודו לביא: הגופים האלה אינם מפוקחים יציבותית.

<דודו לביא: מדובר בבתי השקעות רציניים ומכובדים לכל הדעות, אבל עדיין, מקום שבו מדובר על התחייבות של 100 מיליארד שקלים, כרית הביטחון שעומדת כנגד התחייבות מהסוג הזה, כשהסיכון כאן הוא סיכון יציבותי שהוא יכול להיות פועל יוצא של התממשות של מספר סיכונים.

<דודו לביא: זה יכול להיות פועל יוצא של סיכון שוק שגורם לטעות עקיבה.

<דודו לביא: זאת אומרת, אין אפשרות לתת את מה שאתה מתחייב.

<דודו לביא: או, סיכון אשראי, שפועל יוצא של אי עמידה של אחד הגופים שמעורבים בתהליך, כולל גופים שחבים חוב שהוא נגזר מההשקעות של הקרן לעמוד בהתחייבות שלהם.

<דודו לביא: בנסיבות מהסוג הזה, מקום שבו מדובר בסוג של נכסים שהוא בעצם הפך להיות, מנקודת המבט של הציבור, כלי השקעה מהותי גם למה שאנחנו קוראים לקוחות retail, אלה חשיפות שאנחנו סברנו שאין מקום לאפשר אותן בהתבסס על משטר של גילוי בלבד.

<דודו לביא: כמו שמקובל בכל מקום בעולם וגם בישראל, מקום שבו מדובר על ניהול כספי אחרים, הסמכות שצריכה להיות מוקנית לרגולטור היא סמכות של פיקוח.

משה גפני: אז עכשיו אנחנו עוסקים בתקנות של החוק הזה.

<אייל לב ארי: התקנות העיקריות.

<אייל לב ארי: יש כאן מכלול של תקנות שמתקשרות לתיקון אבל הקובץ העיקרי זה הקובץ של הקרנות המחקות, שהוא נוגע במישרין לתיקון 28.

משה גפני: צריך לאשר את כולם.

<אייל לב ארי: נכון.

<אייל לב ארי: זה הסדר כולל.

<חגי בן ארזה: אנחנו נקרא מהר.

משה גפני: לא ביקשתי לקרוא מהר.

משה גפני: אני רק רוצה לדעת באיזה קונוטציה אני נמצא.

משה גפני: תקריאו ותסבירו.

<חגי בן ארזה: זה הקובץ הראשון שעוסק במאפיינים העיקריים של קרן הסל.

<חגי בן ארזה: כמו שאמרתי, זאת קרן ייחודית.

<חגי בן ארזה: היא קרן סגורה, יש לה היבטים מסוימים שדומים יותר לקרן פתוחה ועוד דברים שהם ייחודיים בעולם הקרנות.

<חגי בן ארזה: נדבר עליהם כשנגיע לחלקים הרלוונטיים.

<חגי בן ארזה: " בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2(א), 13(ג)(1), 50(ב), 50(ג), 54א, 56(א1) ו-(ב), 56(ז), 61 ,57(ב), 73(ב)(1), 73(ג1), 77, 80(א1), 82(א)(7), 107א - - - הוספתי את סעיף 13(ג)(1).

משה גפני: מה הוספת?

<אייל לב ארי: הוסיפו את סעיף ההסמכה.

משה גפני: טוב.

משה גפני: סליחה רק דקה.

משה גפני: אני אומר לעם ישראל.

משה גפני: הוועדה לא אישרה את הבקשה שלהם של תקציב ההתאמות בגלל כמה סיבות שהיו בהן כשלים.

משה גפני: א', הזמן לא נכון.

משה גפני: את החוק עדיין לא תיקנו.

משה גפני: בעצם כולם מודים שהיתה פה עבירה על החוק.

משה גפני: שנית, גם מה שאנחנו נאשר היום לא יכול להתבצע, כולל ה-300 מיליון שלא נמצאים בכלל בעניין הזה והם צריכים להביא מצורף לזה העברות.

משה גפני: בלי העברות אי-אפשר לבצע.

משה גפני: הדברים שהם הביאו הם דברים טובים.

משה גפני: אני כמובן רוצה גם את הסיפור הזה.

משה גפני: זה כבר היה בדיון בוועדה, אני מקווה שנצליח גם את זה לעשות, אבל זה לא קשור לעניין עצמו.

משה גפני: בעניין עצמו, אני פשוט שומר על כבודה של הוועדה.

משה גפני: לפחות, כאשר אנחנו נאשר את זה, שזה יהיה אישור שבאמת מתבצע.

משה גפני: היום זה סתם אישור, להרים דגל שאתם צודקים?

משה גפני: הם לא צודקים.

משה גפני: האוצר עבר על החוק.

משה גפני: גם מה שהוועדה מתבקשת לאשר, בניגוד לשנים עברו, לא נלווה לעניין העברות.

משה גפני: מכיוון שלא נלווה לעניין הזה העברות, אז סתם נותנים להם פרס על עבירה על החוק שהם עשו מבלי שמשהו מתבצע.

משה גפני: לכן התניתי את האישור וכולם הסכימו לזה, שיביאו את ההעברות.

משה גפני: שיביאו את זה מהר.

משה גפני: זה הסיפור.

משה גפני: שלא תהיה טעות, אני מעוניין ב-100 מיליון שקלים כדי לתת לניצולי השואה של שארים של לפני 2011.

משה גפני: זה נכון, אבל אני לא מתנה את זה בזה.

משה גפני: אם הכול היה על-פי החוק והיתה העברה, הייתי מאשר את זה.

משה גפני: אני אמשיך לבקש עבור ניצולי השואה.

משה גפני: סליחה, הייתי פשוט צריך לדבר עם עם ישראל.

<חגי בן ארזה: "ו-131 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד-1994 (להלן - החוק),"

אני רוצה להוסיף: "בסעיף 240ב לחוק החברות התשנ"ד-1999".

אני רוצה להוסיף: זה קשור לסעיף שאנחנו רוצים להוסיף בסוף התקנות.

פרק א׳: הגדרות 1.

פרק א׳: בתקנות אלה- ״דמי ניהול משתנים״ - חלק משכר מנהל הקרן, הנגזר מתשואת הקרן ומהפרש העקיבה שלה; ״דמי ניהול שליליים״ - סכום ששיעורו מהשווי הנקי של נכסי הקרן זהה לשיעור דמי הניהול המשתנים שאותם פרסם מנהל הקרן, שישולם לקרן במקרה של הפרש עקיבה שלילי; ״דמי ניהול קבועים״ - שכר מנהל הקרן שאינו תלוי בתשואת הקרן; ״החזר דמי ניהול״ ־ תשלום בשיעור אחד שפרסם מנהל קרן בתשקיף או בדוח, שלא יעלה על שיעור דמי הניהול הקבועים בקרן בניכוי שיעור עמלת ההפצה שמחויב בו מנהל הקרן אם הוא מחוייב; ״הסכום הנדרש״ - סכום דמי הניהול השליליים שעל מנהל הקרן לשלם לפי תקנה 12(2); ״הפרש עקיבה״ - ההפרש בין תשואת הקרן לתשואת נכס המעקב שלה בתקופת החישוב; ״חוק הפיקוח על הביטוח״ - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א־1981; ״חוק הפיקוח על קופות הגמל״ - חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה-2005; ״יחידה רדומה״ - כמשמעות יחידות רדומות בסעיף 57(ב)(2) לחוק; ״יום ההחלטה״ - היום שבו נודע למנהל הקרן או למפרק הקרן על מחיקת יחידות הקרן מהמסחר בבורסה; ״מחיר יחידה״ - כהגדרתו בסעיף 50(א)(2) לחוק; ״מחירי קרן סל״ - מחיר פדיון, שווי יחידה ומחיר יחידה; ״מחיר פדיון״ - כמשמעותו בסעיף 56(ב) לחוק;

אחד מאלה: 1.

אחד מאלה: מנהל קרן המבצע עסקה לקרנות שבניהולו לפי החוק; 2.

אחד מאלה: חברה מנהלת כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות הגמל, המבצעת עסקה לעמיתי קופת הגמל בניהולה;"

רוצה להוסיף: "למעט קופת גמל בניהול אישי".

עמר בר-לב: למה?

<חגי בן ארזה: הביטוי "מנהל כספי אחרים" הוא רלוונטי לעניין החזר דמי ניהול, שמאפשרים גופים מוסדיים.

<חגי בן ארזה: קופת גמל בניהול אישי זה קופה שבעצם שייכת לעמית ולכן ההחזר לא רלוונטי אליה.

<בועז נגר: אני יושב ראש איגוד קבוצות הסל.

<בועז נגר: בקופת גמל בניהול אישי, עד כמה שאני זוכר בהגדרות, יש אפשרות שהלקוח מנהל ויש אפשרות שמנהל תיקים מנהל עבורו.

<בועז נגר: האם ההגדרה של קופת גמל בניהול אישי תופסת גם מנהל תיקים שאז הרציונל לא רלוונטי?

<דודו לביא: מאחר שההקשר שלשמו ההגדרה הזאת נועדה מתייחס להקשרים שבהם העובדה שהנכסים מנוהלים על-ידי מנהל תיקים אינה רלוונטית.

<דודו לביא: ההגדרה הזאת משמשת בעצם לשני צרכים: האחד, זה לעניין החזר עמלות.

<דודו לביא: השני, זה לעניין עסקאות שמבוצעות בדרך של עסקאות מתואמות.

<דודו לביא: מקום שבו מדובר בהחזר דמי ניהול או דמי ניהול מופחתים, ההסדר הזה לא חל ממילא על תיק שמנוהל על-ידי מנהל תיקים ולכן קל וחומר כשמדובר בניהול תיקים במסגרת קופת - - -

<בועז נגר: זה רלוונטי להגדרה של עסקה מתואמת.

<בועז נגר: בסעיף 4 מוגדר מנהל תיקים, אז אין היגיון להחריג קופת גמל בניהול אישי אם היא מנוהלת על-ידי מנהל תיקים.

<בועז נגר: אתם סותרים קצת את עצמכם.

משה גפני: לא הבנתי, תסביר.

<דודו לביא: קופת גמל בניהול אישי יכולה להתבצע בשתי דרכים.

<דודו לביא: או שהלקוח בעצמו מנהל את הכסף או שמנהל תיקים מנהל עבורו.

<דודו לביא: יש כאן הטבה שמקבל מנהל כספי אחרים שהיא יוכל לעשות עסקה מתואמת.

<דודו לביא: הם מבקשים כרגע לשלול את ההטבה הזאת מקופת גמל בניהול אישי אבל לתת אותה למנהל תיקים.

<דודו לביא: אני תוהה, שאם קופת גמל בניהול אישי מנוהלת על-ידי מנהל תיקים, הוא זכאי להטבה.

<דודו לביא: אין סיבה לשלול מאותו לקוח את ההטבה הזאת.

משה גפני: נשמע הגיוני.

משה גפני: מי מפריך את דבריו או שמקבל אותם?

<דודו לביא: אמרנו שיש פה שני הקשרים.

<דודו לביא: הקשר אחד בעניין החזר דמי ניהול.

<דודו לביא: מקובל שהוא לא צריך - - -

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: לגבי דמי ניהול, דברו ברור.

<דודו לביא: בעניין דמי ניהול מוסכם גם על התעשייה, שכפי שקיבלנו, ההסדר לא יחול על קופת גמל בניהול אישי, בין אם היא מנוהלת באופן ישיר על-ידי העמית ובין אם היא מטפלת עבורו באמצעות מנהל תיקים.

<דודו לביא: ההקשר האחר הוא הקשר של מתן היתר לגופים בכללם מנהל תיקים עבור לקוחות בקופות גמל לבצע עסקאות מתואמות בתנאים שקבועים בתקנות.

<דודו לביא: המקרה שבועז התייחס אליו הוא מקרה פרטי, שבו במסגרת קופת הגמל האישית מנהל תיקים הוא בעצם מנהל כספי אחרים ולכן אין לנו שום התנגדות לכך שההחרגה תחול לעניין זה והעניין יתאפשר.

<דודו לביא: אתה צודק, יש פה איזו כפילות.

<דודו לביא: מנהל התיקים בכובעו כמנהל קופת גמל אישית יהיה דומיננטי.

<דודו לביא: אנחנו נתקן את הנוסח באופן שייתן מענה להערה.

משה גפני: לא הבנתי, לא שמעתי, הייתי עסוק.

<דודו לביא: ההערה התקבלה.

משה גפני: גברת גואטה, את שמה לב למה שהולך פה?

משה גפני: זה חמור מאוד.

משה גפני: הרשות על פי רוב מקבלת הערות שנאמרות בוועדה שבעיניי זה מאוד מוצא חן.

משה גפני: מה הסכמתם?

<דודו לביא: ההגדרה היא בעצם הגדרת נוחות שנועדה לאפשר שני סוגים של הסדרים.

<דודו לביא: הסדר אחד הוא הסדר שמאפשר לגופים מוסדיים לקבל את השירותים של מנהל קרן הסל בתעריף מוזל.

<דודו לביא: לשם כך בעצם נקבעה אותה החרגה, כי בקופת גמל בניהול אישי בעצם לא מדובר באמת בגוף מוסדי אלא מדובר בעמית שהגוף המוסדי משמש לו פלטפורמה לניהול אישי של כספי הפנסיה.

<דודו לביא: ההקשר האחר הוא הקשר שנועד לאפשר למנהל קרן סל לבצע עסקאות מתואמות בתנאים שייקבעו בתקנות.

<דודו לביא: ההסדר הזה בעצם מקיף מנהלי כספי אחרים.

<דודו לביא: כאן הרשימה היא יותר רחבה וכוללת גם מנהל תיקים.

<דודו לביא: בועז העיר, ובצדק, יש פה מקרה שנוצר קונפליקט.

<דודו לביא: אני מודה, לא חשבנו עליו לפני כן.

<דודו לביא: מצב שבו מנהל תיקים מנהל עבור עמית בקופת גמל אישית את כספו.

<דודו לביא: לכאורה, הקונפליקט הזה יבוא לידי ביטוי - - -

משה גפני: מה גובר על מה?

משה גפני: מנהל התיקים הרי פטור - - -

<דודו לביא: אלמלא היינו מיישבים את העניין אז אולי היתה מתעוררת פה שאלה.

<דודו לביא: בועז העיר ואנחנו מקבלים את הערתו ואנחנו נבצע את התיקון באופן שיתאפשר למנהל תיקים גם מקום שבו הוא נותן שירותים בקופת גמל אישית, לבצע עסקה.

משה גפני: יפה.

משה גפני: הלאה.

<חגי בן ארזה: "3.

<חגי בן ארזה: מבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח על הביטוח, המשקיע כספים לכיסוי התחייבויות תלויות תשואה כהגדרתן בחוק האמור; 4.

<חגי בן ארזה: מנהל תיקים המבצע עסקה ללקוח;

משה גפני: בבקשה תסביר לי את ארבעת המקרים.

<שרה קנדלר: אולי יותר נכון להסביר אותם כשנגיע לסעיף בפרק.

משה גפני: את ההגדרות בסוף.

משה גפני: אני רוצה שאת אלה תסבירו.

משה גפני: הארבע האלה מופיעים בהמשך?

<חגי בן ארזה: כן.

<אייל לב ארי: משתמשים בביטוי מנהל כספי אחרים ואז בעצם זה כולל כל אחת מהחלופות.

משה גפני: בסדר.

<שרה קנדלר: יותר קל להסביר את זה כשמסבירים את הסעיף המהותי.

משה גפני: בסדר.

<חגי בן ארזה: ״מנהל כספי אחרים מוסדי״ - הגופים המנויים בפסקאות (1) עד (3) בהגדרת ״מנהל כספי אחרים״;

משה גפני: מה זה?

<אייל לב ארי: מנהל כספי אחרים שהוא מוסדי.

<דודו לביא: זה בעצם מנהל קרן, חברה מנהלת של קופת גמל - - -

משה גפני: הם מנויים בפסקאות 1 עד 3 ו- 1 עד 3 זה מנהל כספי אחרים.

<אייל לב ארי: לא.

<אייל לב ארי: מנהל קרן שמבצע עסקה לקרנות שבניהולו - - -

משה גפני: 1 עד 3 זה מנהל כספי אחרים.

<אייל לב ארי: מוסדי.

משה גפני: אני לא מצליח להבין.

משה גפני: אמרתם לנו עכשיו שמנהל כספי אחרים זה מנהל קרן המבצע עסקה לגרנות וכדומה.

משה גפני: זה מנהל כספי אחרים.

משה גפני: עכשיו אתם אומרים שמנהל כספי אחרים מוסדי?

משה גפני: זה מה שאמרנו עד עכשיו מ- 1 עד 3?

<שרה קנדלר: כולם חוץ ממנהל התיקים כי הוא מנהל תיקים אישי.

משה גפני: אז הוא מוסדי או לא מוסדי?

<שרה קנדלר: הוא לא מוסדי.

<שרה קנדלר: הוא מנהל כספי אחרים אבל הוא לא מוסדי.

משה גפני: לא.

משה גפני: מ-1 עד 3 הוא מוסדי?

<דודו לביא: כן.

משה גפני: ומה הוא היה קודם, לא מוסדי?

<דודו לביא: הוא גם וגם.

משה גפני: גם וגם זה בסדר.

<שרה קנדלר: שוב, זה הגדרות נוחות, כי לסעיפים מסוימים אנחנו צריכים - - -

משה גפני: אני מתנצל שאני לא מבין.

משה גפני: מנהל כספי אחרים אמרתם זה מ-1 עד 4, כולל מ-1 עד 3.

<שרה קנדלר: נכון.

משה גפני: זה מנהל כספי אחרים, הוא לא מוסדי.

<שרה קנדלר: נכון.

משה גפני: עכשיו אתם אומרים שמנהל כספי אחרים מוסדי זה מ-1 עד 3 וקודם אמרתם שהוא לא מוסדי.

<דודו לביא: לא.

<דודו לביא: מ-1 עד 3 הם גם וגם.

<דודו לביא: הם נכנסים להגדרה של מנהלי כספי אחרים והם גם נכנסים להגדרה של מנהל כספי אחרים מוסדי.

<דודו לביא: זאת פשוט הגדרת נוחות.

<שרה קנדלר: יש תקנות מסוימות שנצטרך את ההגדרה הזאת ויש תקנות מסוימות שנצטרך את האחרות.

משה גפני: זה בהמשך?

<שרה קנדלר: בהמשך.

<שרה קנדלר: בגלל זה עושים הגדרה.

משה גפני: טוב.

משה גפני: בסדר, יכול להיות שאני טועה, אבל לפחות הבנתי.

<חגי בן ארזה: ״מסלקה״ - כהגדרתה בחוק ניירות ערך; ״מרשם יחידות״ - כמשמעותו בסעיף 95ב לחוק; ״נכס מעקב״ - מדד או סחורה שמדיניות ההשקעות של קרן מחקה היא השגת תוצאות הנגזרות משיעור השינוי במחירו או במחירה; ״עושה שוק״ - כהגדרתו בסעיף 82(א)(6) לחוק; ״עסקת החלף מדדית שאינה במימון״ - כהגדרתה בתקנות השקעות משותפות בנאמנות(נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המירביים), התשנ״ה-1994; ״קרן חשיפה הפוכה״ - כהגדרתה בתקנות הסיווג.

<חגי בן ארזה: ״קרן מחקה בחסר״ - קרן מחקה שהיא קרן חשיפה הפוכה.

<חגי בן ארזה: ״קרן מחקה ממונפת״ - קרן מחקה שהיא קרן ממונפת כהגדרתה בתקנות האופציות; ״שווי יחידה״ - כהגדרתו בסעיף 50(ב) לחוק.

<חגי בן ארזה: ״תמהיל נכסים״ - נכסים המרכיבים את נכס המעקב בקרן סל לרבות נכסים אחרים היוצרים חשיפה לאותם נכסים, וכן מזומנים;"

משה גפני: תצטרכו להסביר כל הגדרה.

משה גפני: כל הגדרה תצטרכו להסביר.

<אייל לב ארי: תגמור את ההגדרות ותסביר אותן.

<חגי בן ארזה: ״תקופת חישוב״ - תקופה שמיום 31 בדצמבר של השנה הקודמת לשנה שבה חל יום חישוב המחירים, או יום הצעת יחידות הקרן לציבור לראשונה, המאוחר מביניהם, עד יום חישוב המחירים;"

משה גפני: מוסי, אתה יכול להחליף אותי?

<חגי בן ארזה: ״תקנות האופציות״ - תקנות השקעות משותפות בנאמנות (אופציות, חוזים עתידים ומכירות בחסר), התשס״א-2001; ״תקנות הדוחות״ - תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דוחות), התשנ״ה- 1994 ; ״תקנות הסיווג״ - תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום), התשס״ח- 2007; ״תשואה״ - שחושבה בדרך הקבועה בתקנות השקעות משותפות בנאמנות (חישוב תשואה), התשנ״ה-1995.

<חגי בן ארזה: "

<אייל לב ארי: תסביר בבקשה את ההגדרות העיקריות, לא הטכניות, כמו דמי הניהול, החזרים.

<חגי בן ארזה: בקרן סל יש משהו שהוא ייחודי לקרן הזאת.

<חגי בן ארזה: יש אפשרות לגבות דמי ניהול משתנים.

<חגי בן ארזה: כלומר, יש את הרכיב של דמי הניהול הקבועים.

<חגי בן ארזה: זה רכיב קבוע שנקבע כאחוז מסוים משווי נכסי הקרן ויש דמי ניהול משתנים שהם למעשה חלק מהתשואה העודפת שהקרן משיגה.

מוסי רז: זה רק בקרן סל?

<חגי בן ארזה: זה רק בקרן סל, בקרן מחקה באופן כללי.

<חגי בן ארזה: דמי הניהול המשתנים מחייבים גם גביית דמי ניהול שליליים.

<חגי בן ארזה: כלומר, במידה ומנהל הקרן משיג תשואת חסר, כלומר, הוא מבצע טעות עקיבה שלילית, הוא צריך להחזיר את החלק הזה, כשכל הרכיב הזה, גם דמי הניהול המשתנים וגם דמי הניהול המשתנים, כלומר, גם למעלה וגם למטה, הוא מוגבל באחוז מסוים ונראה את זה בהמשך.

<חגי בן ארזה: זה לפי הסוג של הקרן ונכס המעקב שלה.

<חגי בן ארזה: החזר דמי ניהול, דיברנו על זה קודם.

<חגי בן ארזה: זאת האפשרות להחזיר דמי ניהול לגופים מוסדיים.

<חגי בן ארזה: הפרש עקיבה זה גם הגדרת נוחות לצורך חישוב של דמי ניהול משתנים.

<חגי בן ארזה: נכס מעקב, לכל קרן מחקה יש נכס מעקב.

<חגי בן ארזה: זה בעצם אליה שהיא מתייחסת ואת התשואה שלו היא אמורה לחקות.

<אייל לב ארי: מה זה עסקת תחליף הדדית.

<אייל לב ארי: אמנם היא הפנייה לתקנות אבל מה היא?

<חגי בן ארזה: ההגדרה עצמה נמצאת באמת בתקנות אחרות שעוד מעט נקריא אותה.

<חגי בן ארזה: זאת עסקה מחוץ לבורסה שבה צד אחד מעביר ריבית והשני מעביר תזרים שנובע מהפרשים בשווי של נכסים.

<חגי בן ארזה: אפשר לדבר על זה יותר כשנגיע לחלק הרלוונטי.

"פרק ב׳: תחולה תחולת החוק על הסדרים עוקבי מטבע"

<חגי בן ארזה: אני אסביר קצת במה מדובר.

<חגי בן ארזה: לפי החוק, לפי תיקון 28, נקבע שהחוק השקעות משותפות בנאמנות יחול על תעודות סל וגם על הסדרים שהם לא נכללו בחוק בגלל שהם עוקבים אחרי מטבע.

<חגי בן ארזה: הסדרים שנקראים תעודות פיקדון או תעודות המטבע.

<חגי בן ארזה: נקבע בחוק בסעיף 29 שהחוק יחול רק על הסדרים כאלה, כלומר, תעודת סל או תעודות פיקדון ששר האוצר קבע שהחוק יחול עליהם.

<חגי בן ארזה: זה בעצם מה שאנחנו קובעים בפרק הזה.

<חגי בן ארזה: איזה הסדרים מהסוג הזה, תעודות פיקדון, יכנסו לחוק הקרנות, חוק השקעות משותפות בנאמנות ואלה יישארו תחת חוק ניירות ערך כמו תעודת התחייבות.

<חגי בן ארזה: אלה התנאים שנמצאם כאן בסעיף.

<חגי בן ארזה: "2.

<חגי בן ארזה: החוק יחול על תעודת התחייבות, כהגדרת תעודות התחייבות בסעיף 35א לחוק ניירות ערך, המקנה למחזיק בה זכות לקבלת תמורה הנגזרת ממחירם של מטבעות, אלא אם כן התקיימו בה כל אלה: (1) הנכסים המגבים את ההתחייבות לפי התעודה הם פיקדונות בבנק בישראל או בבנק מחוץ לישראל בלבד; (2) ניהול הנכסים המגבים את ההתחייבות לפי התעודה אינו כולל קבלת החלטות השקעה תוך הפעלת שיקול דעת שלא לפי כללים שנקבעו בתשקיף, ותחלופת הנכסים האמורים תהיה במועדים הנקובים בתשקיף ולפי כללים כאמור; (3) פדיון התעודות יהיה רק במועדי תחלופת הנכסים כאמור בפסקה 2.".

<חגי בן ארזה: הרעיון הוא, שהתעודות שיישארו בחוק ניירות ערך הן תעודות פשוטות, תעודות שאין בהן קבלת החלטות תוך הפעלת שיקול דעת, אלא רק תחלופה של נכסים, בעצם תחלופה של פיקדונות בבנקים.

<חגי בן ארזה: במועדי הגלגול של הפיקדונות יהיה אפשר גם לבצע פדיון.

<בועז נגר: כמו שהסבירו שזה נועד להסדיר את תעודות הפיקדון וגם בכותרת כתוב "תחולת החוק על הסדרים עוקבי מטבע".

<בועז נגר: לטעמי זה מבלבל ומטעה להגיד תמורה נגזרת.

<בועז נגר: זאת צריכה להיות תמורה עוקבת כדי להיות עקבי, כי נגזרת ועוקבת זה לא אותו דבר.

<בועז נגר: זה ברור מהכותרת למה התכוונתם והיא מתארת את מה שבאמת אמרת וזה בסדר.

מוסי רז: לא הבנתי.

<בועז נגר: בכותרת כתוב שהחוק יחול על הסדרים עוקבי מטבע, כלומר, הסדר שמטרתו לעקוב אחרי מטבע.

<בועז נגר: אבל כשמשתמשים בגוף התקנה לא משתמשים באותה מילה שאתה רוצה לעקוב אלא אומרים שאתה עושה נגזר.

<בועז נגר: נגזר ולעקוב זה לא אותו דבר.

<בועז נגר: נגזר יכול להיות גם 60% או 50%.

<בועז נגר: זה לא חייב להיות - - -

<שרה קנדלר: זאת הכוונה.

<שרה קנדלר: גם אם זה פי שניים אז - - -

<בועז נגר: יש פה בלבול בין הכותרת לבין גוף התקנה.

מוסי רז: אני לא יודע.

מוסי רז: בחוק עוקב זה 100%?

<בועז נגר: כן, או קרוב מאוד ל-100%.

<בועז נגר: נגזר זה בוודאות לא עוקב.

<חגי בן ארזה: הניסוח הזה נגזר מהניסוח שמופיע בחוק, פשוט העתקנו אותו.

מוסי רז: אז הבעיה היא בחוק.

<קריאה: אפשרות לשנות כותרת שוליים.

<קריאה: בואו נגדיר את זה כך.

<קריאה: אם תהיה פה טרמינולוגיה שסותרת את מה שקובע בחוק - - -

<בועז נגר: הכוונה היא להסדרים עוקבי מטבע, לתעודות פיקדון.

מוסי רז: מה אתה אומר?

<אייל לב ארי: אני לא יכול לחרוג מהוראה של החוק.

מוסי רז: נמשיך הלאה לפרק ג'.

פרק ג׳: חובת מינוי עושה שוק ועשיית שוק ביחידות קרן סל (א) מנהל קרן יתקשר בהסכם עם חברה, כדי שתשמש עבורו כעושה שוק ביחידות קרן סל שבניהולו; עושה שוק כאמור יהיה חברה שעיסוקה הבלעדי הוא פעילות עשיית שוק, והיא לא תהיה חברה שבשליטת מנהל הקרן או חברה השולטת בו.

פרק ג׳: (ב) הסכם כאמור בתקנת משנה (א) יחייב את עושה השוק לבצע פעילות עשיית שוק ביחידות הקרן בכל יום חישוב מחירים.

פרק ג׳: " כאן אנחנו עושים כמה תיקונים של הרגע האחרון.

פרק ג׳: (ג) עושה השוק לא יבצע עסקאות מתואמות ועסקאות מחוץ לבורסה ביחידות הקרן.

פרק ג׳: (ד) על אף האמור בתקנת משנה (ג), עושה השוק, רשאי לבצע עסקה מתואמת ביחידות קרן סל עם מנהל כספי אחרים, ובלבד שמחיר העסקה כאמור, אינו נמוך מחצי מיליון שקלים חדשים.

פרק ג׳: " כאן אנחנו רוצים להוסיף סייפה שמתייחסת לתיקון שעשינו ב-ג': "וכן רשאי לבצע עסקאות מחוץ לבורסה ובלבד שמחיר העסקה כאמור אינו נמוך מ-5,000,000 שקלים.

פרק ג׳: לעניין זה, עסקה מחוץ לבורסה היא עסקה של עושה השוק - - - "

מוסי רז: איך זה פתאום נוספו כל הדברים האלה?

<אייל לב ארי: תסבירו את התוספות האלה.

<דודו לביא: התוספת נוספה ברגע האחרון לאור הערה שהתקבלה על-ידי התעשייה ששיקפה דפוס פעילות שנוהג היום במסגרת הפעילות של עושי השוק בתעודות סל.

<דודו לביא: הוא חיוני במקום שבו מדובר בצורך לתת מענה לביקושים של גופים מוסדיים בהיקף כספי ניכר.

<דודו לביא: בדרך-כלל מדובר בהיקפים של עשרות מיליוני שקלים.

<דודו לביא: כדי להגיע לתוצאה הזאת, כפי שנציגי התעשייה תיארו את הדברים בפנינו, מסכם עושה השוק עם הגו, המוסדי את תנאי העסקה בתחילת היום.

<דודו לביא: הוא פועל במהלך היום על-מנת להצטייד בסחורה הרלוונטית שמאפשרת לו להתכסות על-מנת לספק סחורה בהיקף מהסוג הזה.

<דודו לביא: בסופו של דבר, המחיר הוא תוצאה של איזה שכלול של המחירים של עסקאות האיסוף של הנכסים המגבים במהלך היום.

<דודו לביא: ביצוע עסקה כעסקה מתואמת – היום עסקאות מתואמות בבורסה.

<דודו לביא: הבורסה לא מייצרת פלטפורמה שמאפשרת לעשות תיאום במהלך המסחר באופן שהוא ניטרלי לפעילות בתוך הבורסה עצמה.

<דודו לביא: בדינמיקה הזאת עשוי להיווצר מצב שבו אותו מחיר משוכלל, באותה שעה שבה העסקה אמורה להשתכלל, הוא מחיר ששונה מהותית מהמחיר שקיים בבורסה באותו רגע.

<דודו לביא: דבר שבעצם לא יאפשר לעסקה להשתכלל במלואה ויכול ליצור סיטואציה שבה הצד הנגדי לעסקה לא יקבל בעצם את מלוא התמורה שעליה הוא סיכם עם עושה השוק.

<דודו לביא: כדי להגיע לתוצאה הזאת צריך לבצע את העסקה מחוץ לבורסה.

<דודו לביא: מאחר והרשות מודעת לכך שבעסקאות שמתבצעות מחוץ לבורסה גלום פוטנציאל ניגוד עניינים.

<דודו לביא: הן גם מאופיינות לפעמים בחוסר שקיפות, היה חשוב לה לייצר את המנגנונים המפצים.

<דודו לביא: סביר להניח גם שאנחנו ננקוט בהמשך, מתוקף הסמכויות שמוקנות לנו כגוף מפקח בפעולות, שיפצו על החוסרים האלה שקיימים בעסקה שמתבצעת מתוך לבורסה.

<דודו לביא: לכן נעשה התיקון באופן כזה שנועד לבצע את אותם איזונים.

<דודו לביא: התיקון מתייחס בעצם לשני היבטים.

<דודו לביא: אחד, זה הזהות של הגופים שרשאים להיות צד שני לעסקה הזאת מול עושה השוק.

<דודו לביא: שניים, היקפי המסחר.

<דודו לביא: גם מנהלי תעודות הסל העידו על-כך, שמקום שבו מדובר בניירות ערך סחירים, הסכום הנקוב הוא סכום נמוך ואפשר היה לבצע את העסקאות, או לקבוע את ההתניה באופן שמתייחס לעסקאות בהיקפים הרבה יותר גדולים.

<דודו לביא: מאחר והבורסה גם מאופיינת במדדים שנכללים בהם ניירות ערך בעלי סחירות נמוכה, אנחנו קבענו את הרף בגובה של סכום של 5 מיליון שקלים.

מוסי רז: תקריאו.

<חגי בן ארזה: "לעניין זה, עסקה מחוץ לבורסה, עסקה של עושה השוק עם מנהל כספי אחרים מוסדי שאינו מנהל קרן בגינה רכש עושה השוק ניירות ערך במהלך המסחר בבורסה".

<חגי בן ארזה: בעקבות התיקונים האלה, סעיף ה' התייתר ומוחקים אותו.

ה' יהיה: "ה.

ה' יהיה: הבורסה תנטר אחר עמידתו של עושה השוק בכללים שקבעה בתקנון הבורסה ותדווח למנהל הקרן ולרשות על ממצאי בדיקתה.

ה' יהיה: "

<בועז נגר: הסייפה לא נדרשת?

<בועז נגר: על עניין זה יצירות הפדיונות?

<בועז נגר: אם הוספת את האיסור, לא נדרש להשאיר את ההבהרה?

<בועז נגר: הרי עשיתם פה שני דברים.

<בועז נגר: הוספתם את האיסור ושמתם את ההקלה.

<בועז נגר: ברגע שהתווסף האיסור - - -

<עדי לוי: האמת שלא חשבנו מראש שזה כל-כך דרוש.

<בועז נגר: כל עוד זה בפרוטוקול אז הכול בסדר.

<אייל לב ארי: מה זה תנטר?

<אייל לב ארי: היא לא אמורה לפקח?

<אייל לב ארי: מה עושה הבורסה?

<חגי בן ארזה: לבורסה אין סמכויות פיקוח כלפי עושי השוק.

<חגי בן ארזה: יש להם אולי סמכויות פיקוח כלפי גופים אחרים.

<חגי בן ארזה: לכן לא רצינו להשתמש - - -

<אייל לב ארי: יש לה סמכויות כלפי מי שמשתמשים בה?

<אייל לב ארי: עושים בה בעצם את המסחר?

<חגי בן ארזה: כלפי מי שסוחר אצלם?

<חגי בן ארזה: זה לא סמכויות פיקוח.

<חגי בן ארזה: יש לה סמכויות פיקוח כלפי חברי הבורסה אבל לא כלפי הסוחרים.

<חגי בן ארזה: במקרה הזה מדובר על עושי שוק.

<חגי בן ארזה: לכן אנחנו לא רוצים להשתמש בביטוי מפקח כי אין לה סמכויות כאלה, לפחות לא כרגע, אלא רק במובן של ניטור, שזה ניטור ברמה הטכנית.

מוסי רז: מה זה ברמה הטכנית?

מוסי רז: לזה יש לה סמכות?

מוסי רז: זה נתונים גלויים?

<חגי בן ארזה: הם לא גלויים לכולם.

<חגי בן ארזה: היא יכולה לגלות שעושה השוק לא עומד בדברים שקבע ואז היא מעבירה את הממצאים שלה, את העדות לזה שהכללים הופרו, אלינו.

<חגי בן ארזה: לנו יש סמכויות פיקוח.

מוסי רז: הגענו לפרק ד'.

"פרק ד׳: הקצאת יחידות לקרן סל 4.

"פרק ד׳: מנהל קרן רשאי להקצות יחידות של קרן סל שבניהולו לקרן, ובלבד שניתן אישור הבורסה לרישומן למסחר.

"פרק ד׳: הזמנה והוראות לפידיון של יחידות קרן סל 5.

"פרק ד׳: (א) הזמנות ליחידות של קרן סל והוראות לפדיונן יוגשו למפיץ; מפיץ לא יסרב להפיץ יחידות של קרן סל המוצעות לפי תשקיף שהרשות התירה פרסומו מטעמים הקשורים בקרן או במנהל קרן; הוראות סעיפים 44(ב) ו-(ג), 46(ג), ו-46(ז) עד (ט) לחוק יחולו, בשינויים המחוייבים, על הזמנת יחידות והוראה לפדיון כאמור.

"פרק ד׳: (ב) מנהל קרן ייענה להזמנת יחידה של קרן סל שבניהולו או יפדה יחידה כאמור, לפי הזמנה או הוראה שקיבל מהמפיץ, בכל יום חישוב מחירים.

"פרק ד׳: (ג) מנהל קרן סל רשאי להודיע בתשקיף או בדוח כי לא יענה להזמנת יחידות בסכום העולה על סכום שהחליט.

"פרק ד׳: (ד) מנהל קרן סל רשאי להפסיק מזמן לזמן את הצעת היחידות לציבור ולחדשה, ובלבד שדיווח על כך לפי תקנה 20יד לתקנות הדוחות.

"פרק ד׳: (ה) סעיפים 56(ג) ו-(ד) לחוק לא יחולו על פדיון יחידות קרן סל.

מוסי רז: מה זה הסעיפים האלה?

<חגי בן ארזה: הסעיף הזה מדבר על הוראות של יצירה ופדיון.

<חגי בן ארזה: באופן כללי, ההוראות שחלות על קרן סל, למרות שהיא קרן סגורה, הן הוראות שחלות על קרן פתוחה, במובן של חובה של יצירה ופדיון בכל יום מסחר.

<חגי בן ארזה: יש כאן עניין מיוחד שבקרן סל יש אפשרות להגביל את הזמנות היחידות לסכום מסוים.

<חגי בן ארזה: יש כאן החרגה של סעיפים 56(ג) ו-(ד) שחלים על - - -

מוסי רז: לא הבנתי מה זה הסעיפים האלה?

<עדי לוי: אני מהרשות לניירות ערך.

<עדי לוי: מדובר על סעיפים שמגבילים את האפשרות לפדות.

<עדי לוי: לדוגמה, פדיון יחידות שיוגבל למספר מרבי של יחידות, או פדיון חידות שמותנה במתן הודעה מוקדמת.

<עדי לוי: בקרן סל אין דבר כזה.

<חגי בן ארזה: "ניכוי עמלות פדיון 6.

<חגי בן ארזה: (א) קיבל מנהל קרן הוראה לפדיון יחידה של קרן סל, יעביר מחשבון הקרן למפיץ באמצעות המסלקה, סכום במזומנים השווה למחיר הפדיון של היחידה שנפדתה בניכוי עמלת פדיון בשיעורים הבאים: (1) בקרן סל ששיעור החשיפה הכולל שלה למדד איגרות חוב הנסחרות בבורסה בישראל, לרבות מלווה קצר מועד, ולמדד המורכב כולו ממניות הנסחרות בישראל שעלויות יצירת החשיפה אליו נמוכות, עולה על חמישים אחוזים משווי נכסי הקרן - 0.1% ; (2) בקרן סל ששיעור החשיפה שלה למדד המורכב כולו מנכסים הנסחרים מחוץ לישראל עולה על חמישים אחוזים משווי נכסיה או שהיא קרן שלא ניתן לקבוע לגביה רכיב דמי ניהול משתנים לפי תקנה11(א) - 0.3% ; (3) בקרן סל שאינה כאמור בפסקאות(1) או(2) - 0.2%.

<חגי בן ארזה: " כאן מדובר על עמלת הפדיון שחלה על קרן סל והיא נקבעה לפי הסוגים של המדדים שאחריהם היא עוקבת.

משה גפני: אתה יכול להסביר את זה?

<חגי בן ארזה: כן.

<חגי בן ארזה: ברגע שמנהל הקרן מקבל הוראה לפדיון של יחידות, הוא צריך לפדות את היחידה ולהעביר סכום במזומנים לבעל היחידה שביקש את הפדיון.

<חגי בן ארזה: הוא מנכה מהסכום הזה עמלת פדיון.

<חגי בן ארזה: עמלת הפדיון היא משתנה בהתאם לנכס המעקב של הקרן.

<חגי בן ארזה: בנכסים מסוימים, שהעלויות שלהם יחסית נמוכות, אז העמלה הזאת היא 0.1%.

<חגי בן ארזה: בקרנות שעוקבות אחר מדדים שהם קצת יותר קשים ליצירת חשיפה זה 0.2% ואם יותר אז זה 0.3%.

<חגי בן ארזה: הרעיון הוא שעמלת הפדיון היא מפצה את בעלי היחידות על הצורך של מנהל הקרן לממש נכסים.

<חגי בן ארזה: אז זה פוגע בעצם בכל שאר בעלי היחידות.

<חגי בן ארזה: זה בעצם סוג של פיצוי, אז הפיצוי נגזר מהעלויות שמנהל הקרן צריך לשאת בהן.

<חגי בן ארזה: ככל שהעלויות יותר גדולות, העמלה יותר גבוהה.

<חגי בן ארזה: "(ב) לא תנוכה עמלת פדיון ממחיר הפדיון.

<חגי בן ארזה: "

משה גפני: למה דמי הניהול משתנים?

משה גפני: מה הסיבה?

<חגי בן ארזה: למה העמלה משתנה?

משה גפני: כן, עמלת הפדיון.

משה גפני: זה דמי ניהול.

<חגי בן ארזה: זה לא דמי ניהול, זה רכיב שהולך לקרן.

משה גפני: לגבי זה, למה זה 0.1%, זה 0.3% וזה 0.2%??

<חגי בן ארזה: כי זה בהתאם לעלויות שחלות על מנהל הקרן כשהוא מתכסה בנכסים שהקרן עוקבת אחריה.

<חגי בן ארזה: הרעיון הוא, שברגע שיש פדיון למנהל הקרן, או לקרן בעצם, יש עלויות כתוצאה ממימוש הנכסים.

<חגי בן ארזה: העלויות האלה בעצם באות על חשבון בעלי היחידות שנותרו בקרן.

<חגי בן ארזה: העמלה שגובים ממי שרוצה לפדות את היחידה, היא אמורה לפצות את הקרן, את בעלי היחידות בקרן, על העלות הזאת.

<חגי בן ארזה: ככל שהעלות היא יותר גבוהה, אז העמלה יותר גבוהה.

משה גפני: טוב.

<חגי בן ארזה: "(ב) לא תנוכה עמלת פדיון ממחיר הפדיון ־ (1) בפדיון יחידות קרן סל בפירוק; (2) לאחר תום התקופה להגשת הזמנות לפי סעיף 32 לחוק; (3) ביום שבו הפסיק מנהל הקרן את הצעת היחידות.

משה גפני: תסביר.

<חגי בן ארזה: העמלה הזאת לא תגבה בשלושה מקרים.

<חגי בן ארזה: אחד, כשקרן סל מגיעה לפירוק ואז אנחנו רוצים שבעלי היחידות שלה יוכלו לצאת בלי לשלם העמלה.

<חגי בן ארזה: זה כפוי בעצם, זה לא תלוי וגם אין את מי לפצות.

<חגי בן ארזה: שניים, זה לגבי תום התקופה להגשת הזמנות.

<חגי בן ארזה: שלוש, זה ביום שבו הפסיק מנהל הקרן את הצעת היחידות.

<חגי בן ארזה: ברגע שאין הצעת יחידות, אז הצורך של בעל היחידה לפדות הוא גדול יותר ואנחנו לא רוצים לגבות ממנו את העמלה בנקודה הזאת.

משה גפני: מה זאת אומרת הוא הפסיק?

משה גפני: הוא יחדש.

<חגי בן ארזה: הוא יכול לחדש אבל בתקופה שבה הוא הפסיק הוא לא גובה.

משה גפני: טוב.

<חגי בן ארזה: "הוספת עמלת יצירה 7.

<חגי בן ארזה: נמכרה יחידת קרן סל, יעביר המפיץ לחשבון הקרן באמצעות המסלקה סכום במזומנים השווה למחיר היחידה בתוספת עמלת יצירה בשיעור זהה לעמלת הפדיון הקבועה לאותה קרן כאמור בתקנה 6." כאן זה בעצם הצד השני של זה, זה עמלת היצירה.

<חגי בן ארזה: עסקאות יצירה או פדיון לפי הזמנה או הוראה של עושה השוק 8.

<חגי בן ארזה: (א) על אף האמור בתקנה 5 ובסעיף 46(ג) לחוק, התקבלה אצל מנהל הקרן הזמנה ליצירה או הוראה לפדיון שהגיש עושה השוק לאחר השעה היעודה אך לא יאוחר מאשר מייד לאחר תום המסחר באותו יום (במקום תום יום המסחר – ח.ב.א), יבצעה מנהל הקרן כאילו התקבלה אצלו באותו יום חישוב מחירים.

<חגי בן ארזה: "

משה גפני: למה אתם מוחקים את יום המסחר?

<חגי בן ארזה: זה פשוט ביטוי יותר נכון.

<חגי בן ארזה: במקום תום יום המסחר, תום המסחר לאותו יום).

משה גפני: טוב.

<חגי בן ארזה: "ב.

<חגי בן ארזה: על אף האמור בתקנות 6 ו־7, רשאי מנהל קרן לבצע יצירה או פדיון של יחידות קרן סל שבניהולו לפי הזמנה או הוראה של עושה השוק בתמורה לתמהיל נכסים.

<חגי בן ארזה: ג.

<חגי בן ארזה: בחישוב מחיר יחידה ומחיר פדיון בתמורה לתשלום בתמהיל נכסים לא תתווסף עמלת יצירה ולא תנוכה עמלת פדיון".

<חגי בן ארזה: כאן גם יש תיקון שאנחנו רוצים לעשות.

<חגי בן ארזה: תקנת משנה ד' אנחנו מחקנו אותה ואנחנו רוצים להשאיר אותה בכל זאת.

משה גפני: רגע, תסביר את ג'.

<חגי בן ארזה: אולי אני אסביר את כל הסעיף.

<חגי בן ארזה: עושה שוק זה גוף שאמור לייצר סחירות ביחידות של הקרן מכיוון שהקרן נסחרת בבורסה.

<חגי בן ארזה: לעושה שוק יש הוראות ספציפיות שחלות עליו.

<חגי בן ארזה: כלומר, הוא לא כמו כל מי שמבצע עסקה מול מנהל הקרן.

<חגי בן ארזה: אז יש כמה דברים שאנחנו מחריגים אותו מההוראות הכלליות של יצירה ופדיון.

<חגי בן ארזה: אחד מהדברים זה שהם יכולים לבצע עסקה בתמורה לתמהיל נכסים.

<חגי בן ארזה: כלומר, לא בתמורה למזומן, אלא סל של ניירות ערך שמשקף את שווי הנכסים של הקרן, מה שמוחזק בקרן באותו שלב.

<חגי בן ארזה: כשעושה השוק מבצע עסקה מול מנהל הקרן והוא עושה את זה בתמהיל נכסים, הוא לא צריך לשלם את העמלה, כי אין כאן את הצורך לממש את הנכס שבגללו בכלל אנחנו גובים את העמלה.

<חגי בן ארזה: העמלה הזאת נועדה הרי לפצות בשביל הצורך להנזיל את הנכסים.

<חגי בן ארזה: כאן זה לא קיים אז אין צורך בעמלה הזאת.

<חגי בן ארזה: אנחנו רוצים להוסיף כאן, וזה הסעיף שנמחק שאותו אני אקריא: ד.

<חגי בן ארזה: על אף האמור בתקנת משנה ג' בחישוב מחיר הפדיון בפדיון כנגד חישוב נכסים תנוכה העמלה שנפרעה מנכסי הקרן בשל סיום עסקת החלף מדדית שאינה במימון טרם מועד סיומה.

<חגי בן ארזה: " כלומר, זאת בעצם החרגה של הכלל הרגיל שבתמהיל לא גובים עמלה.

<חגי בן ארזה: אנחנו כן נגבה עמלה בשווי הקנס השבירה של סוופ.

<חגי בן ארזה: כלומר, אם מנהל הקרן היה צריך לשבור ולסיים עסקת החלף לפני המועד ובשביל זה הוא היה צריך לשלם קנס, אז את הקנס הזה עושה השוק כן יצטרך לשלם.

מוסי רז: כן.

<חגי בן ארזה: "רישום כיחידה רדומה 9.

<חגי בן ארזה: קיבל מנהל קרן הוראה לפדיון יחידה בקרן סל שבניהולו, ירשום אותה כיחידה רדומה במרשם היחידות ולא יבטלה.

<חגי בן ארזה: פרסום מחירים על-ידי מנהל הקרן 10.

<חגי בן ארזה: מנהל קרן יפרסם לגבי יחידת קרן סל שבניהולו את שוויה, את מחירה בתוספת עמלת יצירה ואת מחיר הפדיון שלה בניכוי עמלת פדיון, סמוך לאחר שנתקבל אצלו המידע המאפשר לו לחשב נתונים אלה; לשם הפרסום כאמור יעביר מנהל הקרן את שווי היחידה ואת מחיריה כאמור לבורסה, בדרך שהבורסה הורתה עליה ושעליה תדווח לרשות.

<חגי בן ארזה: "

משה גפני: מה?

<חגי בן ארזה: כאן מדובר על שלושה נתונים שמנהל קרן סל צריך לפרסם, שזה מחיר היחידה, כלומר מחיר הקנייה של היחידה, מחיר הפדיון שלה, המחיר שבה פודים, שזה בעצם כולל את העמלות ואת שווי היחידה שזה שווי נקי.

<חגי בן ארזה: זה כדי שיהיה אפשר במסחר להתגבש לאיזה שווי הוגן של היחידה.

<חגי בן ארזה: מי שמפרסם את זה זאת הבורסה, כמו כל נייר ערך.

<חגי בן ארזה: מנהל הקרן מעביר את זה לבורסה והבורסה מפרסמת.

<אייל לב ארי: איפה היא מפרסמת את זה?

<חגי בן ארזה: לפי התקנות זה בגיליון השערים של הבורסה.

משה גפני: נעצור כאן.

משה גפני: שרת המשפטים אמורה להגיע עכשיו.

משה גפני: אני מצטער שזה היה זמן קצר.

משה גפני: אנחנו נחדש את הדיון מפרק ה' דמי ניהול משתנים.

משה גפני: הישיבה נעולה.