ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 554, 2018-02-07 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-7 בפברואר 2018, כ"ב בשבט התשע"ח.

יעקב מרגי: על סדר היום הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 21) (מוסדות להשכלה גבוהה באזור), התשע"ח-2018 של חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי ושל עבדכם הנאמן.

יעקב מרגי: היועצת המשפטית, תעדכני אותנו.

<מירב ישראלי: בקריאה הראשונה היו כמה דברים שהשארנו לקריאה השנייה והשלישית.

<מירב ישראלי: הנוסח בקריאה הראשונה היה מנוסח טריטוריאלית ולא פרסונלית כאשר העמדה של משרד המשפטים הייתה שבהצעת החוק הזאת אין בעצם חריגה מהנוסח הרגיל שבדרך כלל מחילים חקיקה ישראלית ביו"ש.

<מירב ישראלי: לכן מונח כרגע נוסח אחר שמבטא את התיקון הזה מהחלה טריטוריאלית לפרסונלית על ישראלים באזור וגם הורחבה הוראת המעבר.

<מירב ישראלי: עלו כמה דברים שהיה צריך לדייק בהוראת המעבר.

יעקב מרגי: רוצים הקראה ואחר כך התייחסות?

יעקב מרגי: נעשה הקראה.

28א יבוא: המועצה תהיה מוסמכת להפעיל את סמכויותיה לפי חוק זה כלפי ישראלי באזור והזכויות והחובות לפי חוק זה יחולו על ישראלי באזור.

יעקב מרגי: זה התיקון.

<מירב ישראלי: כן.

<מירב ישראלי: לעניין זה, אזור וישראלי, כהגדרתם בתקנות שעת חירום יהודה ושומרון (שיפוט בעבירות ועזרה משפטית) כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק מעת לעת.

<מירב ישראלי: צריך להגיד שההגדרה של ישראלי כוללת גם אדם וגם תאגיד בחוק האמור.

<מירב ישראלי: תחילה.

<מירב ישראלי: תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו.

<מירב ישראלי: הוראות המעבר מתייחסות בעצם לארבע סיטואציות.

<מירב ישראלי: האחת, מוסד שהמפקד אישר את ההכרה בו כמוסד להשכלה גבוהה ערב יום התחילה, יראו אותו כמוסד להשכלה גבוהה שהוכר לפי סעיף 9 לחוק העיקרי ושההכרה בו אושרה על ידי הממשלה לפי סעיף 10 לחוק העיקרי במועד אישור המפקד.

<מירב ישראלי: בסעיף זה – המפקד, כמשמעותו בתקנת שעת חירום.

<מירב ישראלי: זה מתייחס בעצם להכרה שכבר ניתנה קודם לכן.

<מירב ישראלי: לא צריך הכרה חדשה.

<מירב ישראלי: אין בהוראות סעיף 28א לחוק העיקרי כנוסחו בחוק זה כדי לפגוע בהכרה בתואר שניתנה לפי הוראות הסעיף האמור כנוסחו ערב יום התחילה.

<מירב ישראלי: את הדבר הזה יכול להיות שעוד נצטרך לדייק את הנוסח.

<מירב ישראלי: אני רק אגיד מה הכוונה שלו.

<מירב ישראלי: הכוונה היא שלמרות שהנוסח הקודם של סעיף 28א שאפשר למועצה להשכלה גבוהה להכיר בתארים שניתנו ביו"ש גם עבור התלמידים שלמדו שם, הביטול של הסעיף הזה לא מבטל את המעמד של התארים שניתנו בעבר.

<מירב ישראלי: מוסד כאמור בסעיף קטן (א) שהמועצה הכירה בתואר שלו לפי הוראות 28א לחוק העיקרי כנוסחו ערב יום התחילה, יראו אותו כמוסד שהוסמך להעניק את אותו תואר על פי סעיף 23 לחוק העיקרי.

<מירב ישראלי: זה אומר שאם התואר הוכר בעבר על ידי מל"ג ישראל, אין צורך שיהיה עוד הליך של הכרה בתואר.

<מירב ישראלי: מוסד כאמור בסעיף קטן (א) שקיבל אישור לקיים לימודים לקראת תואר או הסמכה להעניק תואר ערב יום התחילה על ידי המועצה להשכלה גבוהה שהוקמה על ידי המפקד והמועצה לא הכירה באותו תואר לפי הוראות סעיף 28א כנוסחו ערב יום התחילה, יוכל להמשיך לקיים לימודים לקראת תואר כאמור באישור או להמשיך להעניק תואר כאמור בהסמכה לפי העניין עד להחלטת המועצה לפי סעיף 23א לחוק העיקרי.

<מירב ישראלי: זה מטפל במקרים האחרונים שבעצם נותרו, שהתחילו לימודים אבל הם עוד לא קיבלו הכרה של מל"ג ישראל ובעצם אפשר לקיים אותם עד ההחלטה של מל"ג לכאן או לכאן.

<מירב ישראלי: היא יכולה להחליט כך או כך.

יעקב מרגי: עד כאן השינויים וההתאמות.

יעקב מרגי: המועצה להשכלה גבוהה.

<יעל טור כספא: מבחינתנו, הנוסח מתואם אתנו ומקובל עלינו.

<יעל טור כספא: הוא סביר וראוי.

<יעל טור כספא: הדברים שעברו הכרה לפי 28א, אנחנו רואים אותם ודברים שעדיין לא עברו, צריכים לעבור אבל כמובן אנחנו רוצים שלא לפגוע לא באישורים שהמוסד קיבל עד עתה ולא בסטודנטים שקיימים במערכת ושקיבלו תארים.

<יעל טור כספא: הנוסח מתואם אתנו ומקובל.

יעקב מרגי: משרד המשפטים.

<אהוד לנדאו: גם אתנו הנוסח הזה תואם.

<אהוד לנדאו: גם החידוד של היועצת המשפטית שזה יחול כלפי ישראלים, שזה יחול גם על אזרחים ישראלים באזור.

<אהוד לנדאו: זאת אומרת, העבירות שבחוק יחולו על אזרחים ישראלים וההכרה במוסדות וכל הרגולציה יחולו על מוסדות ישראלים באזור.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, התייחסויות.

דב חנין: תודה אדוני היושב ראש.

דב חנין: אנחנו כמובן מתנגדים להצעת החוק הזו.

דב חנין: אנחנו רואים את המהלך הזה כמהלך מאוד מאוד מסוכן ומאוד מאוד פוגעני.

דב חנין: אני אנסה להסביר למה הוא מסוכן ולמה הוא פוגעני גם מבחינת השיקולים הפוליטיים הכלליים וגם מבחינת השיקולים של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל.

דב חנין: מבחינת השיקולים הפוליטיים הישראליים, אני חושב שהתמונה היא מאוד מאוד ברורה.

דב חנין: מבחינת השיקולים הפוליטיים הכלליים, אנחנו נמצאים בפני מצב שבו מתקיים מהלך של סיפוח דה פקטו, בפועל, של השטחים הכבושים.

דב חנין: הסיפוח הזה דה פקטו של השטחים הכבושים הוא מהלך הרסני.

דב חנין: הוא מהלך הרסני קודם כל מכיוון שהוא פוגע ביכולת להגיע להסדר שלום בין ישראל לבין העם הפלסטיני והעולם הערבי שנמצא סביבנו.

דב חנין: הסדר שלום כזה יכול להתקיים רק על הבסיס של שתי מדינות שתחיינה אחת בצד השני.

דב חנין: בצד מדינת ישראל צריכה לקום, בתחומים שהם היו השטחים הכבושים מדינה פלסטינית עצמאית ושתי המדינות האלה יצטרכו לחיות אחת בצד השנייה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, זה לא רק ההיגיון הפוליטי, זה לא רק הקונצנזוס הבינלאומי הקיים בעולם, אלא זוהי גם דרכה של היהדות.

דב חנין: כאשר באים להלל הזקן ושואלים אותו איך לומדים את כל התורה כולה על רגל אחת, הוא עונה להם: כל התורה על רגל אחת היא מה ששנוא עליך, אל תעשה לחברך.

דב חנין: היתר, זה פרטי.

דב חנין: את הפרטים אפשר ללמוד.

דב חנין: זה לא כל כך חשוב.

דב חנין: זו הגישה שצריכה להיות ביחסים שבינינו לבין העם הפלסטיני.

דב חנין: מה שאנחנו מבקשים לעצמנו, עצמאות וצדק, את אותו דבר עצמו צריך לתת לצד השני, לעם השני שחי אתנו כאן בארץ הזאת, העם הפלסטיני.

דב חנין: גברתי חברת הכנסת מועלם, אני בטוח שאת זוכרת גם את פרק א' ב-בבא מציעא, אותה סוגיה הלכתית חשובה של שניים אוחזים בטלית, זה אומר כולה שלי זה אומר כולה שלי.

דב חנין: יש הרבה מאוד חכמה בכתיבה ובמטרות הדתיות.

דב חנין: אתה תמיד מלמד אותנו על הדברים היפים שיש במסורת המוסלמית וגם במסורת שלנו יש כמה רעיונות יפים והנה אני מביא אחד מהם.

דב חנין: חברת הכנסת מועלם, לך אני לא צריך לספר את זה אבל כל זאת.

דב חנין: אני יודע שאת מכירה את הפסיקה הזאת היטב.

דב חנין: שניים אוחזים בטלית.

דב חנין: זה אומר כולה שלי וזה אומר כולה שלי.

דב חנין: מה הפתרון של הגמרא?

דב חנין: הפתרון של הגמרא הוא יחלוקו.

דב חנין: זה נכון, אפשר היה להמשיך את המריבה, הם היו יכולים להמשיך ולהתווכח וגם נלחמים והורגים אחד את השני ובכל זאת הפתרון הוא לחלק את הטלית.

דב חנין: לחלק את הטלית, אני רוצה לומר לכם, ובוודאי חברי הכנסת מרגי ומועלם יאשרו את דבריי, זה לא דבר פחות ערך.

דב חנין: טלית היא בכל זאת חפץ שיש בו קדושה.

דב חנין: לחצות את הטלית באמצע, זה לא דבר קל.

<קריאה: זה עדיף ממשפט שלמה.

דב חנין: זה עדיף ממשפט שלמה.

דב חנין: בדיוק.

דב חנין: זה עדיף ממשפט שלמה כי זו הגישה היפה והחכמה ארוכת השנים של המסורת היהודית שאומרת במקום להילחם, בואו נייצר פתרון של חיים שמאפשר לחיות ולתת לחיות גם לשני.

דב חנין: כשאני מתנגד לסיפוח הזה של השטחים, למהלך הזה שאתה אדוני היושב ראש וחברתי חברתה כנסת מועלם-רפאלי מקדמים הוא חלק ממנו, אני מתנגד לו.

דב חנין: אני חושב שהדבר הזה בסופו של דבר הוא לא הדך הנכונה, הוא לא הדרך לקדם.

יעקב מרגי: למרות שהבהירו המשפטנים בדיון הקודם שבמהלך הזה אין סיפוח.

דב חנין: לא.

דב חנין: יש סיפוח.

דב חנין: לגמרי יש סיפוח דה פקטו.

דב חנין: כאן אני חייב לומר לך אדוני היושב ראש שכאן יש לי מחלוקת גדולה גם עם עמיתיי במשרד המשפטים כי יש שתי דרכים לעשות את הסיפוח.

דב חנין: דרך אחת, ואני יודע שחברת הכנסת מועלם אולי אפילו הייתה מעדיפה אותה, היא לבוא ולומר לכנסת שאנחנו מאמינים בסיפוח, אנחנו מציעים לכנסת לספח את השטחים ובואו נספח את השטחים.

דב חנין: אני אחלוק על הדרך הזאת, אבל אני לפחות מבין שהוויכוח נעשה מעל השולחן ובגלוי.

דב חנין: הדרך היום שגם משרד המשפטים שותף לה היא הדרך של הגנבים בלילה.

דב חנין: לספח אבל לא להגיד שמספחים.

דב חנין: רק לספח במציאות ובפועל להתגלגל למציאות שהיא מציאות שמספחת את השטחים.

דב חנין: אני חושב שזה מהלך מאוד מאוד בעייתי לא רק מהבחינה הפוליטית אלא מהבחינה הנורמטיבית.

דב חנין: אתם רוצים לקדם פוליטיקה מסוימת, לדעתי זו פוליטיקה שתוביל אותנו למלחמות, להרבה שפיכות דמים מיותרת, אתם רוצים לקדם אותה, זו זכותכם לקדם אותה אבל תגידו לנו בגלוי שאתם מעדיפים שהאנשים יהרגו על מזבח השטחים הכבושים מאשר שנגיע לשלום עם הפלסטינים.

דב חנין: תגידו לנו את זה ואז העם יוכל לבחור.

דב חנין: אני רוצה אדוני היושב ראש לעבור לנקודה השנייה והיא הסכנה הגדולה שהצעת החוק הזו מייצרת על מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני אומר לך את הדברים ואני אומר אותם כרגע ואני מבקש שתיקח אותם כפצעים.

דב חנין: אני הגעתי לכנסת מהאקדמיה.

דב חנין: האקדמיה הישראלית מאוד יקרה לי.

דב חנין: אני לימדתי בפקולטה למשפטים בתל אביב ואני מאוד אוהב את האקדמיה ומאוד אוהב את האוניברסיטאות בארץ.

דב חנין: אני רוצה להגיד לך שהאקדמיה הישראלית היום ניצבת בפני מציאות לא פשוטה בזירה הבינלאומית.

דב חנין: היום, כאשר אני רוצה לפרסם מאמר בכתב עט בינלאומי, יש בהחלט אפשרות שהמאמר שלי לא יתפרסם למרות שאולי הוא מאמר מוצלח, מכיוון שאני מגיע מהאקדמיה הישראלית.

דב חנין: מה הטענות כלפי האקדמיה הישראלית?

דב חנין: מה הטענות כלפי האוניברסיטאות בישראל?

דב חנין: הטענות כלפי האוניברסיטאות בישראל הן שהאוניברסיטאות בישראל משתפות פעולה עם הכיבוש כשהוא בין היתר עבירה על הדין הבינלאומי.

דב חנין: לכן אומרים שהאוניברסיטאות בישראל הן חלק מהמערכת הזאת שהיא מערכת לא לגיטימית מבחינת המשפט הבינלאומי ולכן האוניברסיטאות בישראל, בהיותן חלק ממערכת שהיא לא לגיטימית, גם הן בכללותן לא לגיטימיות.

דב חנין: בהצעת החוק הזו שלכם שאתם מערבבים מוסד שנמצא בתוך השטחים הכבושים, אני מתכוון למה שמכונה אוניברסיטת אריאל, אתם מערבבים אותו בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל, אתם מסייעים באופן ישיר לטענה שאוניברסיטאות בישראל הן חלק מהמערכת שמקדמת את הכיבוש ומשתתפת בכיבוש.

דב חנין: כאן אני רוצה לומר לכם את הערכתי המשפטית שבהחלט יתכן שמי שמעורב בחוק הזה ומקדם אותו, ייתפס כעובר עבירה גם מבחינת החוק הישראלי בזה שהוא מקדם חרם על מוסדות ישראליים כי התוצאה המעשית של החוק הזה היא קידום חרם על מוסדות ישראליים ואתם, גם אתם ששותפים בחוק הזה, צפויים בהחלט לפי פרשנות לגמרי לגיטימית של החוק להיתפס כמי שמסייע ומקדם את החרם הזה בעצם החקיקה הזאת.

דב חנין: לכן אדוני היושב ראש, אנחנו מציעים שורה של הסתייגויות לחוק הזה.

דב חנין: אם אדוני רוצה להצביע עליו לקריאה שנייה ושלישית היום, אני אשמח לעבו על ההסתייגויות.

יעקב מרגי: בבקשה.

דב חנין: ההסתייגות הראשונה שלנו היא לסעיף 1 שמתקן את סעיף 28א.

דב חנין: אנחנו מציעים שתי הסתייגויות בסעיף הזה והן פעמיים להוסיף את המילה "לא".

דב חנין: פעם ראשונה להוסיף את המילה "המועצה לא תהיה מוסמכת להפעיל" ופעם שנייה להוסיף את המילה לא "והזכויות והחובות לפי חוק זה לא יחולו על ישראלים".

דב חנין: אני לא חושב שזה שולל את הצעת החוק.

דב חנין: אני רוצה להבהיר את עמדתי כיוון שאני מאוד מכבד את היועצת המשפטית של הוועדה.

דב חנין: זה אולי שולל חלק מהכוונה של הצעת החוק, אבל הכוונה הבסיסית של הצעת החוק היא לייצר הסבר ברור של היחסים בין אוניברסיטת אריאל לבין מערכת ההשכלה הגבוהה ואני נמצא בשדה הזה.

דב חנין: אני מציע הסדר אחר בפרטים שלו אבל אני לא מציע לא להסדיר.

דב חנין: אני מציע כן להסדיר את היחסים, רק בצורה אחרת.

<מירב ישראלי: אנחנו נצביע על זה ואני אבדוק את זה.

חנין זועבי: איזה הסדר אתה מציע?

יעקב מרגי: הוא לא מציע הסדר.

חנין זועבי: אני רוצה להבין.

יעקב מרגי: לא הסדר.

יעקב מרגי: אל תיבהלי.

דב חנין: חברת הכנסת זועבי, האם יש בפניך את הנוסח?

חנין זועבי: לא.

חנין זועבי: אין לי כלום בפני.

יעקב מרגי: נא לתת לחברת הכנסת חנין זועבי את הנוסח.

דב חנין: אני אסביר לך.

דב חנין: בסעיף 28א, שזה הסעיף הראשון, אני מציע פעמיים להכניס את המילה לא.

דב חנין: פעם ראשונה: המועצה לא תהיה מוסמכת להפעיל את סמכויותיה.

דב חנין: פעם שנייה: הזכויות והחובות לפי חוק זה לא יחולו על ישראלי באזור.

דב חנין: ההסתייגות הבאה שלנו נוגעת לסעיף 3 וכל ההסתייגויות לסעיף 3 הן חלופיות להסתייגויות הראשונה והשנייה שהצגתי לסעיף 28א.

דב חנין: אני מציע להחיל את החוק בעוד מאה שנים מיום פרסומו.

דב חנין: לחילופין, להחיל אותו עשר שנים, עשרים שנים, שלושים שנים, ארבעים שנים, חמישים שנים מיום פרסומו.

דב חנין: כל ההסתייגויות האלה הן חלופיות להסתייגות בסעיף 28א.

יעקב מרגי: הפרשנות הנרחבת שלי, אני כבר מסיק מסקנה שבעוד עשר, עשרים, שלושים שנים ומאה שנים תסכים לסיפוח השטחים.

דב חנין: לא.

דב חנין: אני בן אדם אופטימי ויכול להיות שהמהלך שלכם יוביל בסופו של דבר לכך שתהיה מועצה אחת להשכלה גבוהה, אולי היא תהיה לא בירושלים אלא ברמאללה או בירושלים המזרחית והיא תנהל את הנושא.

דב חנין: יכול להיות.

דב חנין: אני אומר שהתפיסה האופטימית שלי אומרת שבעוד שנה או שנתיים או שלוש אנחנו נהיה בעולם יותר הגיוני ולכן בכל זאת נתקדם.

דב חנין: אני מתקדם להסתייגות נוספת בסעיף 3, בשורה השנייה.

דב חנין: מוסד שהמפקד אישר את ההכרה בו כמוסד להשכלה גבוהה ערב יום התחילה, לא יראו אותו כמוסד להשכלה גבוהה שהוכר.

דב חנין: הסתייגות נוספת בסעיף קטן (ב) לסעיף 3.

דב חנין: אגב, גם זו הסתייגות חלופית.

דב חנין: במקום מה שכתוב בסעיף הה יהיה כתוב:

דב חנין: חוק זה מבטל כל הכרה בתואר שניתנה לפי.

דב חנין: בסעיף (ג) אנחנו מציעים גם כן להוסיף את המילה לא לפני המילה יראו אותו כמוסד שמוסמך להעניק את אותו תואר.

דב חנין: בסעיף (ד) בשורה הרביעית, לפני המלים יוכל להמשיך לקיים לימודים, יהיה כתוב לא יוכל להמשיך לקיים לימודים.

דב חנין: תודה רבה אדוני.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: תודה רבה אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: כבר כאשר היה דיון בקריאה הראשונה אנחנו אמרנו שאנחנו מתנגדים לכלל החוק בגלל שעומדות מאחוריו כוונות פוליטיות.

מסעוד גנאים: אני אמרתי בצורה ברורה שהעניין שלנו, אנחנו לא מתנגדים למוסד אקדמאי אלא למיקום שלו, להגדרה של המיקום שלו.

מסעוד גנאים: המיקום שלו הוא שטח כבוש ולכן אנחנו נגד ההכרה במוסד הזה משום - אני מצטרף לחברי דב חנין – שזה הסיפוח הזוחל שאנחנו מזהירים מפניו שקורה דרך כל מיני חוקים שבסוף יגרמו או יביאו למציאות שהשטחים הכבושים יהיו חלק ממדינת ישראל ולזה אנחנו מתנגדים.

מסעוד גנאים: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: סאלח סעד.

סאלח סעד: אדוני היושב ראש, אגיד לך את האמת, קשה לי מאוד להתנגד למהלך שכזה, של מוסד אקדמי כלשהי בישראל.

סאלח סעד: אבל הבעיה שלנו כאן היא עמוקה מאוד.

סאלח סעד: גם הימין הישראלי וגם השמאל הישראלי רוצים לקדם משא ומתן.

סאלח סעד: הרצון לעניין הזה של המשא ומתן על שלום קיים גם בממשלת נתניהו וגם האופוזיציה רוצה לקדם תהליך של שלום בכל הכוח וכל אחד בדרך שלו וכל אחד באמונה שלו.

סאלח סעד: יש כאלה שאומרים שרוצים להחזיר איקס שטחים ויש כאלה שאומרים שרוצים להחזיר ואי שטחים אבל אני אומר שהמיקום הזה, יש לנו בעיה כי הוא יכול להוות מכשול רציני מאוד במשא ומתן עתידי.

סאלח סעד: אני אומר שאני מתנגד למיקום שלו מכיוון שהמיקום עלול להביא אותנו לתסבוכת עתידית במשא ומתן העתידי אשר יקום.

סאלח סעד: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שכאשר החוק יעלה, יש לנו זכות להסתייגות דיבור סיעתיות.

סאלח סעד: אני מצטרף להסתייגויות של דב חנין.

יעקב מרגי: סיעתי או שלך?

סאלח סעד: סיעתי.

<מירב ישראלי: כי הם הגישו בקשות רשות דיבור.

<מירב ישראלי: אז אני מבטלת את הבקשות לרשות דיבור.

סאלח סעד: אני רוצה סיעתית.

יעקב מרגי: שר האוצר שלעבר.

<יגאל כהן אורגד: קודם, אני שמח.

יעקב מרגי: יש כאן צעירים שלא זוכרים את זה.

יעקב מרגי: תציג את עצמך.

<יגאל כהן אורגד: אוניברסיטת אריאל, נגיד האוניברסיטה.

<יגאל כהן אורגד: אני שמח שידידנו דב חנין מקיים שולחן שלא אמרו עליו דברי תורה דומה לשולחן שזבחו עליו זבחי מתים.

<יגאל כהן אורגד: אתה ממשיך מסורת מפוארת, ואני אומר את זה ברצינות ולא בציניות, שתבע יעקב חזן, אחד משני אבות השומר הצעיר שאמר: רצינו לגדל אפיקורסים וגידלנו בורים.

<יגאל כהן אורגד: כשדב חנין פותח את הדיון ב-בבא מציעא בשנים אוחזים בטלית, זה מצוין.

<יגאל כהן אורגד: זה טוב, זה אומר שאדם יכול להיות – לא אומר אפיקורס – לא שומר שבת ולדעת פרק במסורת ותרבות יהודית.

<יגאל כהן אורגד: אני באמת שמח.

<יגאל כהן אורגד: אני רוצה לא להתייחס להיבטים פוליטיים אבל לתאר לחבריי חברי הכנסת הערבים, קולגים שלי לשעבר, מה המציאות.

<יגאל כהן אורגד: המציאות היא היום שסטודנטים יהודים וערבים שלומדים באוניברסיטת אריאל ומקבלים את ההכרה לפי 28א, שמכירים בתואר שלהם, אבל אומרים להם שזאת לא אוניברסיטה ישראלית.

<יגאל כהן אורגד: דוגמה קונקרטית.

<יגאל כהן אורגד: סטודנטית ערבייה נדמה לי מאזור נצרת שלמדה אצלנו נרשמה לבית ספר לארכיטקטורה בגרמניה לתואר שני.

<יגאל כהן אורגד: אמרו לה מצוין, הכול טוב ויפה, התעודה, הכול בסדר, התואר מוכר אבל את לא מאוניברסיטה ישראלית.

<יגאל כהן אורגד: סטודנטית שלמדה בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בית לחם, וממשיכה אצלנו לתואר שני, הכול טוב ויפה אבל אומרים לה שזאת לא אוניברסיטה ישראלית.

<יגאל כהן אורגד: לגבי הדאגות שלך, דב.

<יגאל כהן אורגד: חבר הכנסת חנין.

<יגאל כהן אורגד: השנה פורסמו כ-400 מאמרים בעיתונות בינלאומית שפיטה אקדמית של מחברים מאוניברסיטת אריאל, בדרך כלל בשותפות עם קולגים מאוניברסיטאות אחרות, זרות ולא זרות.

<יגאל כהן אורגד: כ-400 עיתונים שפיטים שבו היו שני מקרים בהם ביקשו מאתנו להשמיט את המילה אריאל.

<יגאל כהן אורגד: להשאיר את המאמר, להשאיר את המחבר ולהשמיט את המילה אריאל מפני שזה לא ישראל.

<יגאל כהן אורגד: יש לנו שיתופי פעולה מקיימברידג' ועד אוניברסיטאות בצפון אירופה, ודאי בסין, במערב אירופה, בארצות הברית, בכל אותם מקומות.

<יגאל כהן אורגד: כאשר אריאל הפכה לאוניברסיטה, האזהרות שאתה הזהרת היום הופיעו באותה צורה לגבי זה שזה יפגע באקדמיה הישראלית.

<יגאל כהן אורגד: המציאות היא שהפגיעה באקדמיה הישראלית לא יותר טובה ולא יותר רעה.

<יגאל כהן אורגד: שיתוף הפעולה עם אריאל ממשיך להתקיים ואגב, מי שיפתח את ה-BDS, והאתר שלהם מופיע והוא נוהל בירושלים המערבית, ימצא שצריך להחרים את האוניברסיטה העברית בירושלים מפני שיש לה שיכונים בהר הצופים על חשבון עיסאוויה.

<יגאל כהן אורגד: באתר של ה-BDS יש סיבה למה להחרים את הטכניון, כיוון שהוא משתף פעולה עם פיתוח אמצעי לחימה על ידי צה"ל וכדומה.

<יגאל כהן אורגד: צריך להחרים את אוניברסיטת תל אביב מכיוון שהיא נמצאת בשייח' מוניס ואת אוניברסיטת בר אילן כיוון שהיא עזרה לטפח את אוניברסיטת אריאל.

<יגאל כהן אורגד: הבעיה רבותיי היא לא הבעיה האקדמית.

<יגאל כהן אורגד: לשמחתי החיים האקדמיים ממשיכים להתפתח.

<יגאל כהן אורגד: נכון שנוצר האבסורד שדובר בו בישיבה הקודמת שמצד אחד מכירים בתארים שלנו כתארים ישראלים ומצד שני אומרים שזאת לא אוניברסיטה ישראלית.

<יגאל כהן אורגד: לכן אני חושב שהוויכוח הפוליטי הוא לגיטימי, מה הדרך להגיע לשלום, אבל הוויכוח לא עובר על הגב של הסטודנטים שלומדים ממערב לקו הירוק וממזרח לקו הירוק.

<יגאל כהן אורגד: אגב, זו הזדמנות עבורי, מי שלא רוצה לדעת, לא יודע.

<יגאל כהן אורגד: יש אצלנו שמחה ואין שום מניעה לסטודנטים פלסטינים שגרים בשטחי יו"ש ואין להם אזרחות ישראלית, אין שום מניעה מבחינתנו ומבחינתם ללמוד אצלנו.

<יגאל כהן אורגד: יש בודדים שלא מפחדים מהאיומים של הרשות הפלסטינית.

<יגאל כהן אורגד: כפי שאמרתי, אין כאן בעיה פוליטית.

<קריאה: יש היום כאלה שלומדים?

<יגאל כהן אורגד: כן.

<יגאל כהן אורגד: בודדים.

<יגאל כהן אורגד: לתארים מקדמים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חנין, בבקשה.

יעקב מרגי: אני מבין שהוא שכנע אותך.

חנין זועבי: אדוני היושב ראש, יש גבול גם לציניות וגם להסכמה שאתה חושב שהאנשים שלפניך הם אנשים טיפשים ויש גבול גם איך משתמשים בסטודנטים הערבים כאשר סוגרים בפניהם את האוניברסיטאות כאן ואז אומרים שהנה, הם לומדים באריאל.

חנין זועבי: אני חושבת שאף סטודנט פלסטיני משני צדי הקו הירוק לא רוצה ללמוד באריאל.

חנין זועבי: הם רוצים ללמוד באוניברסיטאות שקרובות לישובים שלהם וכאשר חוסמים בפניהם את הדלתות לאוניברסיטאות, אז הם עוברים לאופציות אחרות.

חנין זועבי: מי שרוצה בטובת הסטודנטים, שישאל את עצמו למה אחוז הסטודנטים הערבים באוניברסיטאות כאן הוא עשרה אחוזים במקום 25 אחוזים שהוא האחוז שלהם בשכבת גיל כזאת.

חנין זועבי: למה 40 אחוזים מהסטודנטים הערבים לומדים בחוץ לארץ במקום ללמוד בארץ שלהם.

חנין זועבי: אל תשתמשו בסטודנטים.

חנין זועבי: אני חושבת שהחוק הזה יותר מבהיר לעולם את הכוונות הפוליטיות של ישראל וזו הצלחה אדירה לא רק מפני הימין הקיצוני שמעביר חוק כזה, אלא בגלל שיושב ראש הוועדה יעקב מרגי מ-ש"ס חתום על החוק הזה.

חנין זועבי: אני חושבת שגם ש"ס צריכה לומר את עמדתה הפוליטית, האם היא בעד סיפוח כי כאשר אנחנו רואים את השם של לא שולי מועלם, כי זאת תפיסת העולם, שהסיפוח, השתלטות על הגדה המערבית, אז זה מה שאת רוצה.

יעקב מרגי: אני אפנה למטה ההסברה של תנועת ש"ס.

יעקב מרגי: היא כשלה.

חנין זועבי: שהיא תגיד שגם היא בעד הסיפוח.

חנין זועבי: ש"ס בעד הסיפוח למרות שאני מכירה דברים אחרים.

חנין זועבי: אני חושבת שהחוק הזה יותר יגיד לעולם למה נחוץ מאבק פוליטי נגד תכנית הסיפוח הזה.

חנין זועבי: המאבק לא יהיה פרלמנטרי.

חנין זועבי: אתם תעבירו את החוק.

חנין זועבי: אדוני היושב ראש, החוק הזה יעבור.

חנין זועבי: המאבק יחזק.

חנין זועבי: החוק הזה יחזק את המאבק הפוליטי החוץ פרלמנטרי, גם החרם, גם המאבק הפלסטיני, כי אף חוק לא יעלים את המציאות של כיבוש.

חנין זועבי: זה חוק של כיבוש, זה חוק של סיפוח.

חנין זועבי: עכשיו אנחנו נתרגם את החוק הזה לאנגלית ואנחנו נפיץ אותו, מה שיתרום למאבק ולשאלה לאן ישראל מובילה את המציאות הפוליטית.

חנין זועבי: אנחנו ניאבק.

יעקב מרגי: תודה.

אכרם חסון: כמה מלים.

אכרם חסון: לפני כמה שנים הוזמנתי לאריאל וביקרתי שם וגם מצאתי סטודנטים, גם ערבים וגם סטודנטים מדלית אל כרמל.

אכרם חסון: היה שם בחור מדלית אל כרמל שלמד הנדסה שם.

אכרם חסון: אני חושב שאסור לנו להכניס את האקדמיה לפוליטיקה.

אכרם חסון: אריאל היא עיר ואם בישראל.

אכרם חסון: אין מחלוקת על העיר הזאת ועל קיומה בעתיד.

אכרם חסון: ולכן צריך לאשר לכל הסטודנטים מכל העדות ומכל העמים ללמוד שם.

אכרם חסון: השכלה זה דבר שתמיד אמרנו שבפריפריה צריכה להיות ובכל מקום בו אין מענה ותשובה לכלכלה ולאקדמיה.

אכרם חסון: צריך לעשות הכול כדי שהסטודנטים יקבלו ויהיה להם יותר נוח.

אכרם חסון: להפך.

אכרם חסון: אני אומר שאם יבואו הסטודנטים הערביים גם מהגדה וגם מערביי ישראל וילמדו שם, זה יהווה מודל לדו קיום, לאחווה ולידידות.

אכרם חסון: יש לנו דברים יותר מורכבים ויותר חשובים.

אכרם חסון: אני תומך בנושא הזה ומקווה רק לטוב.

נורית קורן: תודה אדוני.

נורית קורן: אני רוצה להודות לכל מי שיזם את החוק הזה שהוא חוק חשוב מאוד.

נורית קורן: לענות לחברתי חברת הכנסת חנין זועבי.

נורית קורן: באוניברסיטת אריאל לומדים גם מכל הכפרים ולומדים שם מכל העדות, מכל המינים, מכל הצורות והכול.

נורית קורן: אם את חושבת שאתם תתרגמו את החוק ותלכו ותפיצו אותו תגרמו לחרם על מדינת ישראל בגלל אוניברסיטה שפותחת את הדלתות שלה, זה לבוא ולחבל ביחסי החוץ של מדינת ישראל וזה נורא.

נורית קורן: אני רוצה לספר לנוכחים שבשבוע של יום השואה הבינלאומי הייתי בבלגיה.

נורית קורן: הגיע לשם חבר הכנסת יוסף ג'בארין ובא לדבר נגד מדינת ישראל כשאנחנו נמצאים במשלחת מהכנסת יחד עם היושב ראש.

נורית קורן: פעם ראשונה שבבלגיה מציינים את יום השואה הבינלאומי.

חנין זועבי: אין קשר בין השואה לבין האוניברסיטה.

נורית קורן: מגיע חבר כנסת מהרשימה המשותפת ומדבר נגד מדינת ישראל ואנחנו עוד משלמים לו משכורת.

חנין זועבי: כיבוש.

נורית קורן: זו דעה פוליטית ולא משהו אחר.

נורית קורן: אוניברסיטת אריאל קום תקום וגם המל"ג יהיה ממונה עליה.

יעקב מרגי: אחרונת הדוברים, שולי מועלם.

שולי מועלם-רפאלי: תודה אדוני.

שולי מועלם-רפאלי: אני אעשה את זה בקצרה.

שולי מועלם-רפאלי: אין שאלה מה עמדותינו המדיניות.

שולי מועלם-רפאלי: זאת ממשלת ימין לאומית.

שולי מועלם-רפאלי: יש גם בתוך הקואליציה שיח אבל כיוון שאין שאלה מה עמדותינו המדיניות, החוק הזה, המטרה שלו היא לא סיפוח זוחל ולא מה נעשה שנפריע להתקדמות עם המשא ומתן שלא קיים כידוע כי מסיתים לרצוח אותנו, המטרה שלו היא ברורה והיא לאפשר הקמת בית ספר לרפואה באוניברסיטת אריאל.

שולי מועלם-רפאלי: אחד.

שולי מועלם-רפאלי: שנית, לאפשר סיטואציה בה כל המוסדות האקדמיים במדינת ישראל שבהם לומדים סטודנטים יהודים וערבים, שלצערי מי שאמור לייצג כאן את הסטודנטים הערבים חוטא בגדול לתפקידו.

שולי מועלם-רפאלי: המטרה היא שכל מוסדות ההשכלה האקדמיים יעמדו תחת אותם סטנדרטים, יקבלו את אותם תארים ויוכלו גם בתוך מדינת ישראל וגם אחר כך בעולם כולו להתקדם.

שולי מועלם-רפאלי: אין ספק שכיוון שאנחנו פועלים ביחד לא מעט לצמצום פערים חברתיים, הנגשה של האקדמיה היא בבסיס הדבר הזה לכן קצת מפתיעים אותי חברי הכנסת שמתנגדים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עכשיו ניגש לפרוצדורה של הצבעות על ההסתייגות.

סאלח סעד: לפרוטוקול.

סאלח סעד: ליועצת המשפטית, הוגשו חתימות.

<מירב ישראלי: לא.

<מירב ישראלי: לא הוגשו חתימות.

<מירב ישראלי: הוגשו לרשות דיבור.

<מירב ישראלי: אם אתם רוצים שזה יהיה סיעתי על ההסתייגויות, פשוט תגישו לי על ההסתייגויות חתימות.

<מירב ישראלי: אם כל הסיעה רוצה להיות חתומה, פשוט תגישו לי חתימות.

יעקב מרגי: אנחנו ניגשים להצבעות על ההסתייגויות.

<מירב ישראלי: יש את ההסתייגות להוסיף שני "לא" בסעיף 28א המוצע.

<מירב ישראלי: מכיוון שחולקים כאן על פרשנותי, אנחנו נצביע על זה אבל אני אבדוק.

יעקב מרגי: מי בעד ההסתייגויות?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 4

יעקב מרגי: נמנעים – אין ההסתייגות לסעיף 28א לא נתקבלה.

יעקב מרגי: ההסתייגות לסעיף לא התקבלה.

דב חנין: על יתר ההסתייגויות שלאחר מכן אפשר להצביע ביחד.

יעקב מרגי: בסדר.

<מירב ישראלי: יש לנו את ההסתייגות של מאה שנים, עשר שנים, עשרים שנים, שלושים שנים, ארבעים שנים וחמישים שנים, בסעיף 2.

יעקב מרגי: מי בעד ההסתייגות?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 3

יעקב מרגי: נמנעים – 1 ההסתייגות לא נתקבלה.

יעקב מרגי: ההסתייגות לא התקבלה.

שולי מועלם-רפאלי: רביזיה על הכול.

יעקב מרגי: בסוף ההסתייגויות.

<מירב ישראלי: יש לנו את ההסתייגויות לסעיף 3.

יעקב מרגי: מי בעד ההסתייגויות לסעיף 3?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 4

יעקב מרגי: נמנעים – אין ההסתייגויות לסעיף 3לא נתקבלו.

יעקב מרגי: ההסתייגויות לא התקבלו.

יעקב מרגי: אנחנו מצביעים על כל הנוסח כפי שהונח והוקרא על ידי היועצת המשפטית.

יעקב מרגי: מי בעד אישור הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 21) (מוסדות להשכלה גבוהה באזור), התשע"ח-2018?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 6

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: התשע"ח-2018 - נתקבלה

יעקב מרגי: הצעת החוק נתקבלה והיא תוגש למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

שולי מועלם-רפאלי: רביזיה.

יעקב מרגי: חצי שעה מעכשיו, הצבעה על הרביזיה.

יעקב מרגי: אנחנו מחדשים את הישיבה.

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אנחנו נשמח ללכת להצבעה.

יוסף ג'בארין: אין נימוקים לרביזיה?

יעקב מרגי: לא חייבים.

יוסף ג'בארין: חיכינו חצי שעה.

שולי מועלם-רפאלי: אתה רוצה?

שולי מועלם-רפאלי: בבקשה.

יעקב מרגי: לא יהיה דיון.

שולי מועלם-רפאלי: בניגוד למה שנאמר כאן קודם ואיזשהו ניסיון להציג פער ולדבר על אוניברסיטת אריאל כמי שמנציחה פערים בין הציבור היהודי לערבי במדינת ישראל - כך אמרה חברתך מהסיעה שלך אני עונה לך.

שולי מועלם-רפאלי: חשבתי שעל זה אתה רוצה לדבר אתי - אוניברסיטת אריאל מוסד אקדמי שמנגיש השכלה גבוהה לכל אזרחי מדינת ישראל, יהודים וערבים, ולומדים שם אלפי סטודנטים שמגיעים.

יוסף ג'בארין: גם פלסטינים מהשטחים?

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: אמרנו את זה.

יוסף ג'בארין: כמה סטודנטים פלסטינים יש שם?

שולי מועלם-רפאלי: לא פותחים דיון.

שולי מועלם-רפאלי: אוניברסיטת אריאל, כמו כל המוסדות האקדמיים, תעמוד באותם סטנדרטים של המועצה להשכלה גבוהה ובעזרת השם ייפתח בה בית ספר לרפואה שאין שאלה, אחרי הדיון שהיינו בו אתמול, כמה אנחנו זקוקים לעוד רופאים במדינת ישראל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני מביא להצבעה.

יעקב מרגי: מי בעד הרביזיה?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 3

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: הרביזיה לא התקבלה ולכן הצעת החוק תעלה למליאה.

יעקב מרגי: תודה רבה.