ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 558, 2018-02-11 10:00

יואב קיש: בוקר טוב, שלום לכולם.

יואב קיש: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יואב קיש: אנחנו אחרי סוף שבוע רועש וגועש בגזרה הצפונית, אבל פה אנחנו ממשיכים עם העבודה החשובה של הוועדה בנושא תקנות אוויר נקי.

יואב קיש: אנחנו נעשה עוד דיון שבו נקיים דיון ספציפי והצבעות על התקנות.

יואב קיש: אנחנו היום בדיון עקרוני.

יואב קיש: אני מבין שעדיין צריך עוד חתימה מחודשת של ראש הממשלה כשר הבריאות שעדיין לא הוגשה.

זאב אלקין: היה לו סוף שבוע - -

יואב קיש: ראש הממשלה היה עסוק.

יואב קיש: כן.

יואב קיש: אז את זה נשלים.

יואב קיש: אבל היה לי חשוב, גם לבקשתו של השר שנעשה את הדיון כבר עכשיו מכיוון שאנחנו נכנסים לתקופה של תקציב וחוק הסדרים, וזאת תקנה שתכף השר יסביר ויציין.

יואב קיש: אבל אני הבנתי את הדחיפות ואת החשיבות שאתה רואה את זה לנגד עיניך.

יואב קיש: לכן, כמובן, גם בוועדה אנחנו נותנים לזה את הדחיפות.

יואב קיש: אני מעביר את רשות הדיבור לשר להגנת הסביבה, זאב אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני יושב-ראש הוועדה.

זאב אלקין: אני מודה לך מאוד על ההסכמה לפתוח מהר את הדיון בתקנות לאחר שהעברנו אותן לכנסת.

זאב אלקין: אכן, לדעתנו, הנושא הזה מאוד חשוב, ואני תכף אציג למה.

זאב אלקין: חשוב מאוד שהתקנות יאושרו כמה שיותר מהר וכל המערכת הזאת תיכנס לפעולה כי כל חודש נוסף שאנחנו נמתין, בסוף יש לזה מחיר כבד מאוד גם בתחלואה ואפילו בחיי אדם.

זאב אלקין: אני מודע לבעיה הפרוצדורלית שנוצרה עם החתימה של שר הבריאות.

זאב אלקין: לתפיסתי ולפרשנותי, אין בזה צורך כי תהליך ההתייעצות הנדרש נעשה ברמת הממשלה ולא בכנסת.

זאב אלקין: כשהוא נעשה ברמת הממשלה אז סגן השר היום ליצמן היה שר הבריאות, ולכן כשהוא חתם על המכתב על כך שהתקיימה התייעצות עם משרד הבריאות הוא עשה את זה כשר הבריאות ברשות ובסמכות.

זאב אלקין: מבחינתנו ברגע זה תהליך ההתייעצות הסתיים.

זאב אלקין: גם עכשיו אנחנו יכולים להעביר לכם מכתב, ותוך כדי דיון יתחלף שר כזה או אחר.

זאב אלקין: כל עוד המשרד לא מודיע על שינוי עמדה אני לא חושב שצריך להביא חתימה של כל שר שהיה בתפקיד.

זאב אלקין: אבל אין גם בעיה להביא, ולכן נביא בימים הקרובים.

זאב אלקין: זאת הערה פרוצדורלית כי לא הבנתי את הדרישה.

זאב אלקין: דובר על תהליך שהיה צריך להתבצע פה בזמן דיון בתקנות.

זאב אלקין: תהליך התייעצות לפעמים לוקח בממשלה שנתיים מול המשרדים השונים.

זאב אלקין: ברגע ששר שהוא ברשות סמכות סיים את התהליך אז הוא הסתיים.

זאב אלקין: אי אפשר כל פעם להתחיל מחדש עם כל שר.

זאב אלקין: לגופם של דברים, המטרה העיקרית של התקנות האלה היא לשפר את בריאות הציבור באמצעות מניעה והפחתה של זיהום אוויר בכלי רכב.

זאב אלקין: תכף נבין מה המשמעות.

זאב אלקין: זה כמובן חלק מהמטרות של חוק אוויר נקי.

זאב אלקין: אנחנו כאן מקיימים את מטרות החוק, והיעד – וזאת הנקודה המרכזית – זה הפחתה של כ-30% מזיהום האוויר מכלי רכב במהלך הזה.

זאב אלקין: זאת אומרת אנחנו מדברים על ירידה בשליש כמעט, ותכף נסביר מה הכוונה ומה המשמעות של זה.

זאב אלקין: לפי הערכות OECD, זיהום האוויר במדינת ישראל מביא לכ-2,220 מקרי מוות מוקדם בשנה.

זאב אלקין: זה תג המחיר של זיהום האוויר.

זאב אלקין: שים לב, אדוני היושב-ראש, פי כמה זה יותר מתאונות דרכים ודברים נוספים.

זאב אלקין: מכאן חשיבות הנושא.

זאב אלקין: הנקודה השנייה החשובה לא פחות – כ-50% ממקרי המוות האלה נגרמים, כנראה, מזיהום אוויר מכלי רכב.

זאב אלקין: כלומר כאן אנחנו מדברים על כל הנושא.

יואב קיש: זה נתונים של OECD?

זאב אלקין: זה הנתונים של OECD.

זאב אלקין: כמובן, אנחנו מדברים בתקנות על סוגי רכב ספציפיים, ואתם גם תתעמקו בתקנות, אבל צריך להבין את המשמעות במאקרו.

זאב אלקין: אם אנחנו מדברים על 30% מ-50% אז אתה תראה שזה מביא אותנו לסדר גודל של כ-350-300 מקרי מוות מוקדם בשנה.

זאב אלקין: זה פחות או יותר כמעט כל תג המחיר של תאונות הדרכים במדינת ישראל.

זאב אלקין: זאת המשמעות של המהלך הזה לבדו.

זאב אלקין: אפשר להרחיב אותו אחר כך לסוגי רכב נוספים, וזה דורש כמובן מהלך נפרד עם תקצוב נפרד.

זאב אלקין: אבל כבר כאן מדובר על מהלך שזאת המשמעות שלו.

זאב אלקין: לכן, כפי שאמרתי, כל יום וכל חודש של המתנה הוא בעיניי מיותר, וחשוב לקיים את הדיון כמה שיותר מהר ולאשר כד שנוכל לצאת לדרך ולחסוך את תג המחיר הזה.

זאב אלקין: אנחנו גם ציינו את העלות החיצונית המוטלת על המשק כתוצאה מזיהום האוויר.

זאב אלקין: כפי שמצוין פה זה 7.7 מיליארד דולר.

זאב אלקין: יש לזה, כמובן, גם משמעות כלכלית של הטיפול.

זאב אלקין: לצערי, בבדיקות שאנחנו עושים ברוב תחנות הניטור שנמצאות ליד הכבישים המהירים ובריכוזי אוכלוסייה בערים ליד כבישים מרכזיים אתם יכולים לראות שהקרבה לכביש מעלה את כמות החלקיקים.

יואב קיש: המידע הזה מארצות-הברית?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: זה באופן כללי.

זאב אלקין: אנחנו לא שונים, אלא אפילו יותר.

זאב אלקין: נדמה לי, אמיר, ש-70% מתחנות הניטור שלנו הם ליד הכבישים הם חריגה מה- - -

יואב קיש: שזה המרחק מהכביש ברמת הזיהום שבעצם היא די קבועה.

זאב אלקין: בפרמטר הזה של חלקיקים נשימים.

יואב קיש: מה קורה אחרי 1,000 מטר?

יואב קיש: זה לא - - - אבל המשמעות היא שמי שקרוב מאוד סובל.

זאב אלקין: כן, הוא סובל.

זאב אלקין: בהמשך לאותו עניין במחקרים שנעשו בעולם אתה יכול לראות סימפטומים למחלות הריאה כתלות מקרבת מגורים לכביש מרכזי.

זאב אלקין: אתה רואה עד כמה קרבה לכביש יכולה לייצר בעיה.

זאב אלקין: מחלות נוספות – סיכוני תחלואה ומחלות נוספות – אתה רואה שהפריסה למרחקים היא מאוד משמעותית.

זאב אלקין: אם תרצה אחר כך, אפשר להיכנס לזה.

זאב אלקין: אני כרגע מדלג על זה ומגיע לגופו של המהלך.

זאב אלקין: השקף הזה הוא מאוד מרכזי במהלך שאנחנו מציעים.

זאב אלקין: מצד שמאל אתה רואה פילוח של העוגה של התפלגות של פליטות חלקיקים נשימים.

זאב אלקין: האדומים זה הדיזלים למיניהם, והכחולים זה - - - בנזין.

זאב אלקין: כשאתה סוכם את הכול אתה רואה שיותר מ-50% מרמת הזיהום זה דיזל.

יואב קיש: זאת אומרת דיזל באופן יחסי מזהם הרבה יותר מבנזין.

זאב אלקין: בפרמטר הזה של חלקיקים נשימים – חד משמעית.

יואב קיש: זה למרות שאנחנו כל הזמן עודדנו מחיר דיזל נמוך יותר.

זאב אלקין: נסייג את עצמנו.

זאב אלקין: הכוונה היא בעיקר לדיזלים ישנים.

זאב אלקין: לשם גם מכוונות התקנות – כל מה שבתקן יורו 1, 2, 3.

יואב קיש: זאת אומרת דיזל שיוצא עכשיו לשוק לא מזהם.

זאב אלקין: הוא מזהם, אבל הרבה פחות כי הסטנדרטים השתנו, והדרישות לכלים למנועים האלה השתנו.

זאב אלקין: במקביל אתה רואה תמונה הפוכה של הנסועה.

זאב אלקין: כשאתה בודק את הנסועה היחסית במדינת ישראל אתה רואה שהדיזלים למיניהם שהם בשיעור גבוה מאוד של זיהום – קצת פחות 85% - יש בנסועה - -

יואב קיש: מה זה הנסועה?

יואב קיש: השיעור על הכביש?

זאב אלקין: זה הקילומטרז' הכולל שנעשה.

זאב אלקין: אתה רואה שהדיזלים הם חלק מאוד קטן.

זאב אלקין: זה גם סביב 20%-15% של הנסועה הכללית.

זאב אלקין: מה המשמעות של שני השקפים האלה?

זאב אלקין: וזה מה שמסביר את עיקר המהלך; שאם אתה עושה פעולה על דיזלים ישנים אתה נוגע יחסית במעט כלי רכב במדינת ישראל, אבל אתה מוריד חלק נכבד מהזיהום.

זאב אלקין: זה פחות או יותר כל התורה על רגל אחת של המהלך שאנחנו מציעים כאן.

זאב אלקין: עדיין כפי שתראה - -

יואב קיש: חוק ה-80-20 עובד פה.

זאב אלקין: כן.

זאב אלקין: זה נכון.

זאב אלקין: השקף הבא מראה לך את התרומה של הדיזלים הישנים, אבל נעבור לשקף הבא שהוא העיקר.

זאב אלקין: כאן אתה רואה את הפריסה של פליטות חלקיקים נשימים מרכבים שונים.

זאב אלקין: כשיצאנו למהלך – ואתה לא רואה את זה בתקנות, אבל כמובן מאוד חשוב לוועדה לדעת – הבנו שמדובר פה במהלך שיש לו גם משמעות למחזיקי רכבים.

זאב אלקין: כי הרי מה אנחנו יכולים לעשות?

זאב אלקין: אנחנו יכולים לעודד גריטה, ואנחנו יכולים לדרוש לשים מסנן.

זאב אלקין: אין פעולה שלישית שאפשר לפתור את הבעיה של הרכבים מהסוג הזה.

זאב אלקין: ואז פחות או יותר להגיד לכל בעל רכב כזה, או שאתה שם מסנן או שאתה מוריד אותו מהכביש ומעביר לגריטה.

זאב אלקין: ברור היה לנו שאסור לבוא רק עם שוט, אלא גם עם גזר, קרי צריך לעזור לבעלי רכבים להתמודד עם הבעיה הזאת בשתי דרכים: א', לשים מענק לגריטה ולפי סוגים שונים של רכבים התוכנית הזאת מלווה, והמשרד תכף יעדכן במספרים המדויקים מה רמת הסיוע לרכבים השונים לגריטה.

זאב אלקין: זה לא מופיע בתקנות כי התקנות זה השוט, אבל במקביל אנחנו כבר בשלב סופי עם משרד התחבורה על כל הענקת הסיוע.

זאב אלקין: כמובן, את התקציב אנחנו מביאים ומשרד התחבורה הוא הגורם המבצע.

זאב אלקין: במקביל סיוע להתקנת מסנן בעלות של 100% כשמדובר על רכב בודד, וזה פחות או יותר כל הפרנסה של בן אדם או צי רכב עד שלושה רכבים עם מחזור שנתי של מיליון שקלים.

זאב אלקין: לאנשים מהסוג הזה אנחנו גם נותנים מימון מלא למסנן.

זאב אלקין: הגריטה זה אותו מענק לכולם.

זאב אלקין: לכן במסגרת המהלך הזה החלשים יוכלו לממן לעצמם מסנן באופן מלא על חשבון המדינה - -

יואב קיש: ואז יש להם עלויות נוספות?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: ברגע שקיבלת - -

יואב קיש: ההתקנה עצמה?

זאב אלקין: לא, הכול.

יואב קיש: המהלך שקוף לבעל רכב יחיד דיזל מזהם?

זאב אלקין: כן.

יואב קיש: מפסיד יום עבודה - -

זאב אלקין: כן, מפסיד יום עבודה - -

<גבי בן הרוש: זה במימון מלא של המדינה?

<גבי בן הרוש: אמרתם לנו 50%.

זאב אלקין: מימון מלא.

יואב קיש: לרכב בודד.

זאב אלקין: לאוכלוסיות חלשות מימון מלא של המסנן.

<גבי בן הרוש: זה 5,000 יורו.

זאב אלקין: כמה שזה עולה.

זאב אלקין: לסוגים שונים של רכבים זה עלויות שונות.

זאב אלקין: כמה שזה עולה, מימון מלא.

זאב אלקין: יש תוכניות שאנחנו נותנים מימון חלקי בכל מיני תוכניות ניסוייות שעשינו.

זאב אלקין: כמובן, לחלשים ביותר זה עדיין לא מעט כסף, והאופציה של גריטה פתוחה לכל מי שרוצה לגרוט.

זאב אלקין: אז בעלי ציים גדולים יותר שווה להם לגרוט כי ממילא יש תחזית לתחלופה של היצעים, ופה המדינה מסייעת לך במענק גריטה אז כבר שווה לך לקדם.

יואב קיש: השאלה מה השווי של הרכב המשומש.

יואב קיש: גם אם הוא מתכנן להחליף זה לא השווי הוא אפס.

זאב אלקין: היום קשה מאוד לקבוע ברכב משומש מי עשה את זה.

זאב אלקין: תאמין לי, אין לנו ספק שכל מענקי הגריטה ינוצלו מהר מאוד.

זאב אלקין: מי שיש לו תזרים מזומנים שווה לו ללכת לגריטה.

זאב אלקין: לחלשים ביותר יש בעיה.

זאב אלקין: גם אם זה שווה להם לא תמיד יש להם הכסף להשקיע, ובשבילם בחרנו לממן את המסנן.

זאב אלקין: בסופו של דבר שני המהלכים האלה: מצד אחד התקנות לוקחות בערך שליש מציי הרכבים של הדיזלים הישנים.

זאב אלקין: למה שליש?

זאב אלקין: כי רק לשליש יש לנו כסף.

זאב אלקין: אם היה לי תקציב מהאוצר לא סביב 200 מיליון שקל אלא פי שלושה מזה אז היינו הולכים על כל המהלך.

יואב קיש: מה זה אומר שליש?

זאב אלקין: אנחנו בחרנו סוגים מסוימים של רכבים מהדיזלים הישנים לפי הכמות בשוק ולפי התרומה לזיהום וכולי, והם בעדיפות עליונה.

זאב אלקין: אם היה לי תקציב פי שלושה היינו הולכים על כל הדיזלים הישנים - -

יואב קיש: אז לגבי שליש מהדיזלים הישנים הגעת לזה שזה יחסוך 30% מהזיהום?

זאב אלקין: כן, בדיוק.

יואב קיש: ואם היית הולך על כל הדיזלים?

זאב אלקין: אז הייתי חוסך 90% מהזיהום.

יואב קיש: מהמספרים שהראית לי אמרת לי – 2,200 כולם - -

זאב אלקין: 2,200 זה בכלל זיהום אוויר.

זאב אלקין: חצי מזה זה תחבורה.

יואב קיש: אז 900 איש מתוך 1,100 זה בגלל הדיזלים?

<אמיר זלצברג: הדיזלים הישנים, לפי הגדרה שלנו, מתחת ליורו 4 – רק הישנים – אחראים על כ-50% מהזיהום.

<אמיר זלצברג: מתוכם אנחנו מתמקדים כרגע בתקנות האלה באוטובוסים ישנים, מיניבוסים ישנים - -

יואב קיש: ומתוך 50% מהזיהום של הדיזלים באיזה שיעור אנחנו מתמקדים במה שהתוכנית מאפשרת?

יואב קיש: חצי מ-50% או רבע?

<אמיר זלצברג: 25%.

יואב קיש: 25% מכלל הזיהום או 25% מהדיזלים?

<אמיר זלצברג: מכלל הזיהום מכלי רכב.

<אמיר זלצברג: התקנות - - - תוריד 25% מהזיהום; תוסיף לזה את התוכנית שהשר הציג עם התמיכות - -

יואב קיש: אני מנסה קודם להבין את הבעיה.

יואב קיש: ההגדרות שלכם לרכבים שתכף נעבור עליהם בתקנות נוגעים לשליש מרכבי הדיזל המזהמים שהם המזהמים ביותר והישנים ביותר, אם זה נכון מה שהבנתי.

יואב קיש: נכון?

<חגית נובו: רכבי הדיזל הישנים הם 5% מכלל מצאי הרכב.

יואב קיש: 5% שאחראים ל-50% מהזיהום, נכון?

<חגית נובו: הם 5% מכלי הרכב שאחראים על 50% מזיהום האוויר.

יואב קיש: קחי את 5% האלה ממספר של 100.

יואב קיש: מתוך 100 של כלל רכבי הדיזל המזהמים אנחנו מטפלים בתקנות האלה בכמה?

זאב אלקין: בתרומה לזיהום.

זאב אלקין: זה מה שמעניין.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: בתרומה לזיהום, נכון.

יואב קיש: מסך כול הזיהום של כלי הרכב 50% זה דיזל.

יואב קיש: מתוך 50% דיזל מה אחוז הזיהום שאנחנו מטפלים בו?

<חגית נובו: 25% בתקנות.

<חגית נובו: התוכנית בכללותה מטפלת ב-30%.

יואב קיש: רק להבין – זה 25% מ-50% או 25% מ-100%?

<חגית נובו: מהכול.

יואב קיש: אנחנו מטפלים ברבע מהזיהום של כלל הזיהום של הרכבים במדינת ישראל.

<אמיר זלצברג: תוסיף את התמיכות ואת אזורי - - - זה 30%.

יואב קיש: 25% עד 30% מכלל הזיהום.

זאב אלקין: יש פה כמה מרכיבים משלימים שגם הם רלוונטיים באופן עקיף לתקנות.

זאב אלקין: לכן זה עולה ל-30%.

יואב קיש: העומס בעצם נופל על אותם בעלי רכב שחלקם באוכלוסייה הוא נמוך אבל בזיהום הוא מאוד גבוה.

יואב קיש: שם יש שני מסלולים, כמו שהבנתי:

יואב קיש: מסנן שעלותו כ-5,000 דולר - -

<קריאה: בין 13,000 ל-20,000 שקל.

<אמיר זלצברג: תלוי.

<אמיר זלצברג: זה יכול להיות גם הרבה יותר.

יואב קיש: מה זה יותר?

<אמיר זלצברג: לדוגמה, "אגד" התקין כבר 400 מסננים, ואני יכול להגיד לך בדיוק כמה הוא שילם – 23-22 אלף שקל.

<אמיר זלצברג: "דן" התקין פה 80 מסננים.

יואב קיש: עוד משהו?

זאב אלקין: שני משפטים לסיום – למה זה לא 25% אלא 30%.

זאב אלקין: כי ברגע שאתה מאשר את התקנות בנוסח שלהן הן מייצרות סיוע למהלך אחר שאנחנו מובילים, וזה אזור אוויר נקי.

זאב אלקין: יש כבר אחד שנכנס ממש לתוקף עכשיו בחיפה, זה הולך להתרחב לקריות בשנה הקרובה; יש אזור אוויר נקי שהולך להיכנס לתוקף בירושלים.

זאב אלקין: יש מהלך שהעירייה מובילה אותו, ויש כבר שיח עם כמה רשויות מרכזיות אחרות.

זאב אלקין: ברגע שאתה מכניס הגדרה מסודרת מה זה רכב מזהם בתקנות ארציות, ולא צריך כל פעם כהרגל לעשות את זה, כמובן מהלך כזה גם יקל עלינו על כל התהליך של הפעלת אזור אוויר נקי במקומות אחרים.

זאב אלקין: יש עוד רגליים נוספות שכרוכות בתוכנית הזאת שכולם יחד מאפשרים להוריד באופן ניכר את זיהום האוויר במדינת ישראל מתחבורה.

<לירון אדלר מינקה: אבל שם אין לכם תמיכות.

<לירון אדלר מינקה: לפי מה שהצעתם, התמיכות הן לרכב כבד ישן, והרכבים שייקראו "רכבים מזהמים", ובסופו של דבר לא יוכלו להיכנס לערים, אלא אם כן יש להם מסננים, להם אתם כרגע לא מציעים תמיכות או יש תמיכות?

זאב אלקין: יש תמיכות, אבל הן לא בהיקף כזה.

זאב אלקין: למשל באזור חיפה אנחנו מציעים תמיכות עוד הרבה לפני שאזור אוויר נקי נכנס לתוקף, אבל המימון שם, כמו שצוין כאן, הוא לא מימון מלא כי שם לאנשים שם יש פתרון – לא להיכנס לאותה רשות.

זאב אלקין: זה גם מהלך חקיקה נפרד של רשות.

יואב קיש: זאת אומרת המשמעות של רכב שלא יעשה את המהלך הזה הוא שהוא לא יוכל להיכנס לאותם אזורי אוויר נקי?

זאב אלקין: באותם עיריות שבמסגרת סמכותם יעבירו חוק עזר מקומי שמגביל על הכניסה.

זאב אלקין: זה בדומה למה שיש בהרבה מקומות אחרים בעולם.

זאב אלקין: אבל אם הוא לא נכנס לתקנות האלה הוא יוכל לנוע בכל שאר כבישי ישראל בלי בעיה גם אם הוא לא שם מסנן.

זאב אלקין: לצערנו.

<לירון אדלר מינקה: השאלה אם יש יכולת אמיתית לסוגי רכבים מסוימים לא להיכנס לעיר מסוימת.

<לירון אדלר מינקה: למשל, אוטובוסים שחייבים להיכנס לפי הרישיון שלהם לעיר מסוימת, מכבי אש, אמבולנסים.

זאב אלקין: זה בדרך כלל נבדק ברמה ספציפית בכל רשות ורשות במסגרת חוק עזר שכידוע דורש תיאום גם עם משרד התחבורה.

זאב אלקין: לכן אם יש מקומות שבהם משרד התחבורה בראייה הכוללת של צי הרכב רואה צורך להשוות כניסה של סעיפים מסוימים מאותו חוק עזר אז הוא מתנה את זה, ואנחנו מגיעים לסיכומים.

זאב אלקין: למשל, יש לנו סיכום כזה על חיפה, ואנחנו בשלב מתקדם של סיכום על ירושלים, והוא לאו דווקא יהיה זהה לחיפה.

זאב אלקין: זאת אומרת שבכל מקום ומקום משרד התחבורה רואה את הצורך, והוא מגיע להתניות משלו לכניסה של אזור אוויר נקי בדיוק בגלל הסיבה שאת מדברת עליה.

<ישראל דנציגר: חוק העזר העירוני מתואם עם תוכנית ההצטיידות של משרד התחבורה, ולכן נתנו עיכוב לחיפה, נתנו גם עיכוב בירושלים להכניס את זה.

זאב אלקין: לגבי תחבורה ציבורית הוא רואה את התמונה הכוללת.

זאב אלקין: למשל יש קשיים במהלך כזה בתל-אביב, בין השאר בגלל העמדה של משרד התחבורה.

זאב אלקין: כשעיריית תל-אביב רצתה הוא שם על זה הרבה מגבלות, וכרגע המהלך נעצר.

זאב אלקין: אני מקווה שנצליח לחדש אותו.

זאב אלקין: אבל אי אפשר להוביל מהלך כזה של חוק עזר על אזור אוויר נקי ברשות מסוימת בלי הסכמה עם משרד התחבורה, ולכן יש לך פה כלי פיקוח שלא נפגעים צרכים תחבורתיים שהמדינה רואה בהם קריטיים.

זאב אלקין: אין חוכמה – יש רכבים מזהמים, והדרך לפתור את הבעיה היא להוריד אותם מהכביש או לשים מסנן.

זאב אלקין: לכן ברור שיש מישהו שנפגע מזה.

זאב אלקין: רק בשקלול הכולל כשיש ציבור עצום שנפגע מהזיהום אנחנו חושבים שהשיקול הזה קובע.

זאב אלקין: אנחנו מנסים לעזור למי שנפגע.

זאב אלקין: כמו שאמרתי בתקנות האלה לכל החלשים אנחנו עומדים לעזור ב-100% מימון, וזה עניין מאוד חריג.

זאב אלקין: אתם מכירים את הסיוע הממשלתי – בדרך כלל הוא דורש השתתפות עצמית של 10%, 20% ואפילו 50%.

זאב אלקין: דווקא כדי להימנע מפגיעה אפילו קטנה בחלשים הלכנו כאן על מהלך די חסר תקדים בסיוע הממשלתי של מימון 100%.

יואב קיש: הבנתי שנעשתה RIA בממשלה?

זאב אלקין: בהחלט.

זאב אלקין: זה יוצג.

יואב קיש: אני אשמח אם זה יוצג.

יואב קיש: כי זאת בעצם המשמעות העיקרית.

יואב קיש: אם לא היה נזק כספי היינו עושים.

יואב קיש: תודה רבה.

זאב אלקין: ברשותך, אתה משחרר אותי לישיבת הממשלה?

יואב קיש: כן, בהצלחה.

יואב קיש: מאה אחוז.

זאב אלקין: המנכ"ל פה והצוות הבכיר שלנו פה.

זאב אלקין: כמובן, נודה לך על השלמת הדיון הזה והצבעה בהקדם האפשרי.

יואב קיש: אני מבין את החשיבות שלו, וכבר היום ניגע בנושאים הרגישים, וננסה להגיע בהקדם לפתרונות.

יואב קיש: בבקשה, ישראל דנציגר, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.

<ישראל דנציגר: אני מצטרף לשר לתודות ולברכות על הכניסה לוועדה.

<ישראל דנציגר: רק כמה מילים לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לאמיר, ראש אגף תחבורה שלנו, שיציג את הפרטים.

<ישראל דנציגר: הדבר הזה הוא חלק מהתמקדות של המשרד בשיפור הבריאות והצלת חיים בשנים האחרונות.

<ישראל דנציגר: אתם רואים את זה בצורה מאוד ברורה.

<ישראל דנציגר: לכל אחד מהתחומים, מהזיהומים ומהסיכונים יש תוכנית אסטרטגית איך להפחית אותם כדי להציל חיים ולשפר בריאות.

<ישראל דנציגר: היום אנחנו מדברים על תוכנית אסטרטגית של תחבורה שמה שאתם שומעים והתקנות פה הם חלק מתוכנית מאוד רחבה שהנענו אותה כבר לפני כשנה וחצי.

<ישראל דנציגר: יש לה שני וקטורים: הווקטור הראשון הוא לוודא שהתחבורה שנוסעת במדינת ישראל היא תחבורה נקייה, ההנעה היא נקייה.

<ישראל דנציגר: בגלל זה אנחנו מניעים במדינת ישראל גם התקנת מסננים, וכבר התחילו לעשות את זה גם במשאיות אשפה, גם בתחבורה ציבורית, גם מוניות היברידיות, גם רכבים חשמליים בשיתוף, גם אזורי אוויר נקי כמו שציין השר.

<ישראל דנציגר: הדבר הזה הצטרף אל זה.

<ישראל דנציגר: אסור לשכוח את הווקטור השני שהוא לוודא שכמה שיותר נוסעים בתחבורה הציבורית, ושתחבורה ציבורית אינה מזהמת.

<ישראל דנציגר: אם בשנים הקרובות נצליח להגיע להנעות נקיות, וכמה שיותר תחבורה ציבורית ותחבורה ציבורית שאינה מזהמת זיהום האוויר ו-1,100 האנשים שמתים כל שנה בגלל זיהום אוויר מתחבורה ואלפים שחולים – המספרים האלה ירדו דרמטית.

<ישראל דנציגר: זאת משימה שבהחלט שווה להירתם אליה.

<ישראל דנציגר: מכאן אני אעביר את רשות הדיבור לאמיר שימשיך עם הפרטים על הדבר החשוב הזה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אמיר, ראש אגף תחבורה במשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

<אמיר זלצברג: אני מבקש בשקף אחד להסביר מה התקנות אומרות.

<אמיר זלצברג: זה אולי השקף החשוב ביותר שמתייחס לתקנות שהבאנו לאישור הוועדה פה.

<אמיר זלצברג: התקנות האלה עושות שלושה מהלכים עיקריים: א', הן קובעות דירוג כלי רכב לפי רמת הזיהום שלהם.

<אמיר זלצברג: בעצם לכל אדם יופיע ברישיון הרכב לאחר שהתקנות האלה יאושרו האם הרכב שלו הוא רכב נקי - -

יואב קיש: ממשרד התחבורה יש פה מישהו?

<קריאה: כן.

יואב קיש: כן, בבקשה.

<אמיר זלצברג: האם הרכב הוא רכב נקי שלא גורם זיהום במישרין כלל – רכב חשמלי?

<אמיר זלצברג: האם הוא רכב מופחת זיהום כמו רכב בגז טבעי או רכב שהוא תקן יורו 6 שהוא תקן זיהום האוויר המחמיר ביותר?

<אמיר זלצברג: האם זה הרכב הרגיל שאנחנו מתייחסים אליו שהוא יורו 4 או יורו 5?

<אמיר זלצברג: או רכבי בנזין – כמו שראיתם קודם רכבי הבנזין הם פחות מזהמים; או האם הרכב הוא רכב מזהם.

<אמיר זלצברג: ההגדרה של רכב מזהם זה בעצם מה שהשר הסביר קודם – כל רכב דיזל שהוא מתחת לתקן יורו 4, אלא אם הוא רכב נוסעים פרטי.

יואב קיש: רכב נוסעים פרטי דיזל הוא לא מזהם?

<אמיר זלצברג: אנחנו לא מכניסים אותו להגדרה של המזהם.

יואב קיש: הוא באמת לא מזהם?

<אמיר זלצברג: קודם כול זה תלוי.

<אמיר זלצברג: בדרך כלל נפח המנוע של רכבי נוסעים פרטיים הם יותר קטנים, והם שונים קצת מכל הוואנים והמיניבוסים, האוטובוסים והמשאיות, אבל יש פה גם שיקולים אחרים לשים עליהם מגבלות.

<אמיר זלצברג: אני גם אסביר למה השימוש של רכב מזהם.

<אמיר זלצברג: השלב הבא שאנחנו משתמשים בו זה שכל אותם כלי רכב מזהמים יסומנו במדבקה במכון הרישוי.

יואב קיש: רכב הבנזין הרגיל הישן – רכב בן 20-15 שנה – לא מזהם ברמות שאנחנו יכולים להתייחס אליהן?

<אמיר זלצברג: בשנת 95' נכנס, לפי חוק, שכל רכב בנזין חייב בממיר קטליטי.

<אמיר זלצברג: זאת המצאה שבין לילה הורידה את הזיהום ברכבי בנזין ביותר מ-95%.

<אמיר זלצברג: אנחנו בזמנו גם הפעלנו יחד עם משרד התחבורה תוכנית לעידוד גריטה של אותם כלי רכב.

<אמיר זלצברג: היום הבעיה שלנו היא חד-משמעית ברכבי דיזל.

<קריאה: כתבתם ש-37% זה רכבים פרטיים.

יואב קיש: דיזל.

יואב קיש: אני שאלתי על בנזין.

<אמיר זלצברג: זאת אומרת שכל כלי הרכב המזהמים יסומנו במדבקה במכון הרישוי.

יואב קיש: וזה מתאים להגדרתך פה.

<אמיר זלצברג: כפי שהגדרנו פה.

יואב קיש: המשמעות היא ש-87,500 זה אוטובוסים ומשאיות, מיניבוסים.

<אמיר זלצברג: כן.

<אמיר זלצברג: מה שחשוב להגיד פה – וברשות

<אמיר זלצברג: כם, אני חוזר אחורה; אנחנו הגדרנו קטגוריה של כל הטנדרים, ואנים, מיניבוסים וכן הלאה שמוגדרים רכב מזהם.

<אמיר זלצברג: מתוך אותה קטגוריה - -

יואב קיש: מה זה המספרים 1, 2?

<אמיר זלצברג: N1, 2, 3 זה קטגוריית רכב לפי הסיווג האירופי.

<אמיר זלצברג: הכוונה היא - -

יואב קיש: זה כמות הזיהום?

<אמיר זלצברג: לא.

<אמיר זלצברג: N1 הכוונה היא לרכב משא במשקל עד 3.5- -

יואב קיש: לא – המספר 1325 למעלה בטבלה.

<אמיר זלצברג: אה, סליחה.

<אמיר זלצברג: הכוונה היא לפליטה מרכב ממוצע לשנה.

<אמיר זלצברג: כמה זיהום נפלט לשנה?

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: זה אפקט על הזיהום.

יואב קיש: זאת אומרת אוטובוס M3 הוא המזהם הכי חזק באופן יחסי לרכב.

<אמיר זלצברג: כן.

<אמיר זלצברג: אבל מה שחשוב להגיד שמתוך אותה קבוצה של כלי רכב מזהמים זיהינו את הכבדים, ואותם אנחנו מגדירים ככלי רכב שחייבים להתקין מסנן.

<אמיר זלצברג: זאת אומרת מתוך כל אותם מזהמים חלק מהם יידרשו ברמה הארצית להתקין מסנן, אחרת לא יוכלו לחדש את רישיונם.

יואב קיש: אז זה לא רק אזור אוויר נקי שאמרת.

<אמיר זלצברג: נכון.

יואב קיש: יש פה קטגוריה שיאסרו עליהם לחדש רישיון.

<אמיר זלצברג: בדיוק.

<אמיר זלצברג: אבל חלק מכלי הרכב האלה, למשל המשאיות הקלות, הטנדרים, הוואנים רק יסומנו במדבקה, והם אלה שבתוך אזור אוויר נקי בחיפה, בירושלים ובקריות וכן הלאה - -

יואב קיש: תיאסר עליהם הנסיעה.

<אמיר זלצברג: בדיוק ככה.

<אמיר זלצברג: אם אנחנו מסתכלים על מספרים – יהיו 87 אלף כלי רכב שיסומנו; כלי רכב שיידרשו, על-פי חוק, להתקין מסנן, אלא אם כן לא יחודש רישיונם זה כ-8,000 משאיות וכ-7,000 רכבי נוסעים – אוטובוסים ומיניבוסים.

<אמיר זלצברג: אותם כלי רכב יידרשו להתקין מסנן.

<אמיר זלצברג: המענה התקציבי שאנחנו נותנים לאותם כלי רכב, כפי שהשר אמר, זה תמיכה בהתקנת מסנני חלקיקים.

<אמיר זלצברג: אנחנו צופים שיהיו כ-8,000 מסננים שאנחנו נסבסד.

יואב קיש: רגע, תחזור אחורה, בבקשה.

<לירון אדלר מינקה: אתם תתמכו ב-15 אלף רכבים?

<אמיר זלצברג: יש 15 אלף רכבים, ויש שני מסלולי תמיכה.

יואב קיש: יש 15 אלף רכבים שעליהם יש חובת התקנת מסנן או אי חידוש רישיון – זאת הבעיה הכי חמורה.

<אמיר זלצברג: נכון.

יואב קיש: בנוסף להם יש עוד כ-70 אלף רכבים מזהמים שיסומנו, אבל לא בהכרח יחליפו מסנן.

<אמיר זלצברג: בדיוק.

יואב קיש: מה שלא מסתדר לי – אם אמרנו 15 אז אתה יוצא מתוך הנחה ש-9,000 ייגרטו ו-8,000 ישימו.

יואב קיש: זה ל-15.

<אמיר זלצברג: זה קצת יותר.

<אמיר זלצברג: זה גם באזורי אוויר נקי.

<אמיר זלצברג: יש שם גם מסננים לאזורי אוויר נקי.

<אמיר זלצברג: אבל הרעיון הוא שכל בעל רכב יוכל לבחור לעצמו את המסלול שמתאים לו אם הוא רוצה גריטה או את המסנן, אבל ברמה הארצית כדי לקבל 100% סבסוד למסנן זה לא יהיה פתוח לכולם.

<אמיר זלצברג: זה יהיה פתוח לאדם פרטי שמחזיק משאית או מיניבוס.

<אמיר זלצברג: יש אפילו משפחות מרובות ילדים שמחזיקות מיניבוס - -

יואב קיש: מה זה אדם פרטי?

יואב קיש: אם אני מחזיק את זה על-ידי חברה?

<אמיר זלצברג: אז אם יש לך רכב אחד אז אתה נחשב ואתה זכאי לקבל 100% מענק.

יואב קיש: זאת אומרת או אחזקה אישית ישירה כאדם פרטי או אם החזקתי את זה בחברה - -

<אמיר זלצברג: נכון.

<אמיר זלצברג: אבל לחברה יש רכב אחד.

<אמיר זלצברג: חלופה אחרת היא שאם זאת חברה שיש לה עד שלושה כלי רכב אבל מחזור מכירות מאוד קטן עד מיליון שקל לשנה לצורכי מע"מ אז גם אפשר לקבל אותו סבסוד של 100% מסנן.

יואב קיש: כמה כאלה יש?

יואב קיש: אם אתה עושה חשבון כמה מקבלים 100% סבסוד?

<אמיר זלצברג: 5,500 איש שיכולים לקבל את הסבסוד המלא.

יואב קיש: מתוך 15 אלף או שהם גם נמצאים ב-87 אלף?

<אמיר זלצברג: לא.

<אמיר זלצברג: מתוך 15 אלף.

יואב קיש: אני שואל כי יש לנו 15 אלף רכבים שאנחנו חייבים לפתור את הבעיה שלהם לפי מה שאני מבין, והם חייבים להתמודד עם זה.

יואב קיש: יש לנו עוד כ-70 אלף, והשאלה אם אותם 70 אלף לא אלה שייכנסו וייקחו את המסנן ואת הגריטה כי הם בקטגוריה של 100%?

<שולי נזר: הם לא מחויבים.

יואב קיש: אני יודע שהם לא מחויבים, אבל מה אכפת להם?

<אמיר זלצברג: הם לא זכאים.

יואב קיש: מה זה לא מחויבים?

יואב קיש: הם רוצים לפתור את הבעיה שלהם.

יואב קיש: הם לא רוצים למצוא את עצמם מחוץ לאזוריים - -

<לירון אדלר מינקה: יכול להיות שזה לא מעשי.

יואב קיש: אני מנסה להבין – לא רק מתוך 15 אלף צריך להסתכל מי זכאי ל-100%, אלא מתוך 87,500 צריך להסתכל ל-100% תמיכה.

<אמיר זלצברג: אולי לא הייתי מספיק ברור.

<אמיר זלצברג: אני אחדד.

<אמיר זלצברג: הזכאות לקבל 100% מענק על התקנת המסנן חלה רק על אותם כלי רכב כבדים: משאיות, אוטובוסים ומיניבוסים - -

<גבי בן הרוש: ואם יש לי עשרה כלי רכב ושלושה - -

יואב קיש: אחרי זה תקבל את הזמן לדבר.

<גבי בן הרוש: לא, זה חשוב.

יואב קיש: לא חשוב.

יואב קיש: עצור.

יואב קיש: מה שמך?

<גבי בן הרוש: גבי בן הרוש.

יואב קיש: גבי, אנחנו לא מכירים.

יואב קיש: אתה בא לוועדה, והיום זאת הפעם הראשונה שאתה רואה אותי מנהל את הוועדה.

יואב קיש: אני אומר את זה לכל הנוכחים: אצלי דיון מתנהל כמו שדיון צריך להתנהל.

יואב קיש: מי שיתפרץ אני אוציא אותו החוצה.

יואב קיש: אתה רוצה לדבר – אתה נרשמת, אתה תקבל את זכות הדיבור.

יואב קיש: אתם לא מתפרצים.

יואב קיש: היחידים שמתפרצים הם חברי כנסת, וגם כשהם מגזימים אנחנו מוציאים אותם בקריאה שלישית.

<אמיר זלצברג: אני אחדד כי אולי לא הייתי מספיק ברור.

<אמיר זלצברג: הזכאות לקבלת 100% סבסוד למסנן רלוונטית רק למי שיחולו עליו התקנות הארציות.

<אמיר זלצברג: אם מדובר בטנדר שלא יחויב, לפי חוק, להתקין מסנן הוא לא יהיה זכאי לקבל 100%.

יואב קיש: גם אם הוא בעלים יחיד?

<אמיר זלצברג: נכון.

<אמיר זלצברג: הוא לא יהיה זכאי לקבל מסנן.

יואב קיש: אבל אז אתה לא נותן לו סבסוד, ומוציא אותו מאזורים של אוויר נקי.

<אמיר זלצברג: לא סבסוד מלא, סבסוד חלקי.

<אמיר זלצברג: כבר היום אם תרצה ללכת עם רכב דיזל למוסך בחיפה כבר היום יוכלו לתאם התקנה ויתקינו לך מסנן ב-60%-50% סבסוד.

<אמיר זלצברג: אבל זה לא הסבסוד המלא.

יואב קיש: זה אומר שזה יעלה בערך 10,000 עד 15 אלף שקלים.

<אמיר זלצברג: נכון.

<לירון אדלר מינקה: אבל זה רק בחיפה.

<אמיר זלצברג: זה בחיפה וברגע שייכנס לירושלים יהיה גם בירושלים.

יואב קיש: זאת אומרת בכל אזור שיוגדר אזור אוויר נקי יש 50% סבסוד למסננים?

<אמיר זלצברג: 60%-50% - זה תלוי - - -

יואב קיש: לכל אחד?

<אמיר זלצברג: לכל אחד; בלי קשר אם אתה טייקון שמחזיק - -

יואב קיש: אז "אגד" שעשו - - - 80 לא זכאים?

<אמיר זלצברג: "אגד" אפילו יותר מזה.

<אמיר זלצברג: מכיוון שהם תחבורה ציבורית – וגם "דן" – היה הליך שהם מסובסדים על-ידי הממשלה, והם קיבלו את כל המסנן למעט העבודה והזמן.

<אמיר זלצברג: הם קיבלו סבסוד של כ-21-22 אלף.

יואב קיש: על העלות הריאלית של המסנן.

<אמיר זלצברג: של החומרים.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: תמשיך, בבקשה.

<אמיר זלצברג: האמת שאין לי מה להמשיך.

<אמיר זלצברג: זאת ההצגה של התקנות, ואני פנוי לשאלות.

יואב קיש: מאה אחוז.

יואב קיש: אנחנו נמשיך לפי הסדר.

יואב קיש: שלושת הדוברים הבאים: רגינה דסקל ממשרד הביטחון, אביתר טסלר מהכבאות, יועץ משפטי מחוז מרכז, וסלים סעדיה מ"אגד".

יואב קיש: בבקשה, רגינה דסקל ממשרד הביטחון.

<רגינה דסקל: איתי ידבר.

יואב קיש: איתי, בבקשה.

<איתי פרויליך: אני מאגף תכנון.

<איתי פרויליך: אני רמ"ד ביקורות והכשרות בתחום הגנת הסביבה.

<איתי פרויליך: אנחנו רואים חשיבות רבה במהלך שעיקרו צמצום התחלואה שנובעת מרכבי דיזל מזהמים.

<איתי פרויליך: אנחנו מתכננים פעילות שכוללת גם התקנת מסנן חלקיקים ובהתאמה קליטה של מאות משאיות חדשות וגריטה של מאות משאיות ישנות כך שנעמוד בתקנה.

יואב קיש: אז אתם לא רואים בעיה עם ההצעה של המשרד להגנת הסביבה?

<איתי פרויליך: אנחנו רואים שלוש הסתייגויות - -

יואב קיש: בואו נדבר על הבעיות.

יואב קיש: אנחנו פה בשביל לדבר על הבעיות בתקנות.

<רגינה דסקל: אנחנו אחרי המחלוקות, ויש לנו נוסח מוסכם.

<איתי פרויליך: ערב הדיון הגענו להסכמות עם משרד הביטחון והצבא לגבי ההחרגות הם יקבלו ואיזה לא.

<איתי פרויליך: מכיוון שזה היה ממש לקראת הדיון והבנו שלא תהיה הקראה הנוסח לא בפניכם, אבל הוא עבר באופן - -

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את ההסכמות.

יואב קיש: הסיטואציה היא שבגלל בעיה מנהלית ומכיוון שאנחנו לא רוצים להתחיל פה ויכוח בין הצוות המשפטי של הוועדה לבין המשרד, חשוב לנו לעשות דיון אבל שייגע במהות.

יואב קיש: זאת אומרת אני לא רוצה להגיע לדיון הבא ולהתחיל שוב לשמוע דברים שאני רוצה לשמוע פה עכשיו.

יואב קיש: אם היה סיכום בין משרד הביטחון למשרד להגנת הסביבה אני רוצה לשמוע אותו עכשיו.

<קריאה: ברמה המהותית.

<איתי פרויליך: ברמה המהותית חילקנו את כלי הרכב בצבא למספר משפחות, והגענו להסכמה - -

יואב קיש: כמה יש לכם?

יואב קיש: דרך אגב, מתוך 15 אלף כמה מזה של הצבא?

<רן סלבצקי: זה מערך רישוי אחר.

יואב קיש: לא קשור.

יואב קיש: מעל כל זה יש לנו גם הרכבים הצבאיים.

<איתי פרויליך: הצבא הוא סמכות רישוי בפני עצמו.

<איתי פרויליך: יש בצבא - -

יואב קיש: לא צריך להיכנס יותר מדי למספרים, אלא רק להגיד כמה כלי רכב אתם מזהים שנופלים לקטגוריה של רכב מזהם ישן שחייב טיפול?

<איתי פרויליך: יש לנו מאות כלי רכב שנופלים בהגדרה הזאת.

<איתי פרויליך: רובם, כשני שלישים מהם, מטופלים באמצעות רכש של כלי רכב חדשים וגריטה של הישנים.

<איתי פרויליך: לצד זה אנחנו מתכננים התקנה של מסנן חלקיקים.

יואב קיש: ומה היה הוויכוח?

<איתי פרויליך: לא היה לנו כלל ויכוח.

<איתי פרויליך: יש לנו מערך של אלפי כלי רכב במעמד חירום שלא משפיעים על זיהום האוויר.

יואב קיש: אז הם יחרגו מהתקנות?

<קריאה: כן.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: אז זה פתר את הבעיה.

יואב קיש: זה רכב שממילא לא נוסע.

<קריאה: במלחמה יהיה קצת יותר זיהום.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: זה היה הסיכום שפתר את הפלונטר?

<רן סלבצקי: הם גם יקבלו תקופת היערכות של שלוש שנים בהתאם לתוכניות ההצטיידות של צה"ל בכלי רכב חדשים ובהתקנות מסננים.

יואב קיש: אתם נותנים כסף למסננים ולגריטה?

<ישראל דנציגר: הם מקבלים מספיק ממשרד האוצר.

יואב קיש: אז הסיכום היה דחייה בזמנים ושילוב עם הגמ"חים.

<איתי פרויליך: זה חלק מהקרביים, צמודי היחידות.

<ישראל דנציגר: החרגנו ימ"חים, החרקנו קרביים ונתנו תמיכה - - -

יואב קיש: מה זאת אומרת שהחרגתם קרביים?

<איתי פרויליך: הכוונה היא שאם נתקין מסנן חלקיקים בכלי רכב קרביים זה עלול ליצור - -

יואב קיש: מה נקרא רכב קרבי?

<איתי פרויליך: רכב קרבי הוא רכב רב מינוע.

<איתי פרויליך: הוא רכב שעניינו הגנת גבולות או יחידות לוחמות.

<איתי פרויליך: התקנה של מסנן חלקיקים עלולה - -

יואב קיש: כי ממילא בכבישים הם לא מסתובבים.

<ישראל דנציגר: הם מסתובבים על הכביש מעט.

<ישראל דנציגר: הם בבט"ש רוב הזמן.

<איתי פרויליך: מסנן חלקיקים עלול לעצור את - - -

יואב קיש: אני שמח שיש הסכמות בין משרד הביטחון לבין המשרד להגנת הסביבה.

<רן סלבצקי: עוד דבר שעוד לא מוצה כי הגענו אליו לקראת הדיון – הנושא של רשות הכבאות.

יואב קיש: רגע, הוא לא דיבר.

יואב קיש: אתה רוצה להקדים אותו?

<רן סלבצקי: כן.

<רן סלבצקי: אנחנו עדיין בדיונים מולם, וזה לא סוכם באופן מלא.

יואב קיש: אבל נשמע מה הבעיה.

יואב קיש: הבנתי שעוד לא הוסדר.

יואב קיש: אנחנו עוברים לאביתר טסלר.

<אביתר טסלר: אני אדבר בקצרה מאוד.

<אביתר טסלר: יש כ-250 רכבים ישנים בכבאות.

<אביתר טסלר: כמו שבצבא מדברים על רכבי חירום שלא כל היום נוסעים בהם בערים, אנחנו כרגע במגעים מאוד מתקדמים מול המשרד להגנת הסביבה - -

יואב קיש: אז כמה רכבים יש לכם שנוסעים ומזהמים?

<אביתר טסלר: יש לנו כ-250 רכבים ישנים - -

יואב קיש: אתה אומר שהם לא נוסעים.

<אביתר טסלר: הם נוסעים לשריפה.

<אביתר טסלר: הוועדה יכולה לתאר לעצמה שדקה של שריפה תעשה זיהום אוויר הרבה יותר גדול מאשר להתחיל לנסוע ברכבים האלה.

<אביתר טסלר: אז שוב, אנחנו מנסים לשבת עם המשרד להגנת הסביבה.

יואב קיש: בני כמה הרכבים האלה?

<אביתר טסלר: יש לנו רכבים גם משנת 82'.

יואב קיש: כי מצד אחד אני יודע שהיה בוסט גדול מאוד לתקציב של הכבאות להצטיידות חדשה - -

<אביתר טסלר: אנחנו מצטיידים, אבל הרבה מאוד יש לנו משנות ה-90 והלאה.

יואב קיש: והם עדיין עולים על הכבישים?

<אביתר טסלר: השאלה מה זה "נוהגים"?

<אביתר טסלר: זה לא נהגי משאיות שכל היום נוסעים ברחובות.

<אביתר טסלר: באים, מניעים בבוקר, רואים שהרכב עובד, ואם צריך לצאת לאירוע – יוצאים.

יואב קיש: אז עדיין לא השלמתם את המהלך מול המשרד להגנת הסביבה.

<אביתר טסלר: אנחנו השלמנו או לא השלמנו את המהלך מול המשרד להגנת הסביבה?

<קריאה: לא.

<אביתר טסלר: אנחנו נשב השבוע ונשלים.

<ישראל דנציגר: ביום חמישי דיברתי עם נציב הכבאות והצוותים עובדים.

<ישראל דנציגר: אני מניח שבמהלך השבוע הקרוב נגיע להסכמות.

יואב קיש: אני חושב שגם במשרד הביטחון וגם בכבאות – ובטח במשרד הביטחון בימ"חים – הרכבים האלה לא משפיעים רבות על זיהום האוויר.

יואב קיש: אנחנו לא צריכים להגיד קטגורית שכל רכב מזהם צריך לרדת, אלא כמה הוא מזהם אפקטיבית בסוף וכמה משתמשים בו.

יואב קיש: הראייה הזאת היא גם בשוק האזרחי, זאת אומרת אם יש גם מקומות בשוק האזרחי ניתקל בהם נתייחס לזה בהתאם.

יואב קיש: אין ספק שיש הבדל בין רכב לחירום שיושב ולא פעיל רוב הזמן לבין רכב שנמצא כל היום בכבישים.

<לירון אדלר מינקה: השאלה אם לצבא אין רכבים מובילים, זאת אומרת דברים שנעים יותר בכבישים בכל זאת.

<ישראל דנציגר: הגדרנו רכב לבן שאינו קרבי ונוסע בכבישים, וכולם מטופלים בתוכנית שדיברו.

<לירון אדלר מינקה: זה יהיה בתוך שלוש השנים?

<ישראל דנציגר: כן.

<ישראל דנציגר: בשלוש שנים.

<ישראל דנציגר: כל המובילים, כל הרכבים הלבנים.

יואב קיש: איך מפקחים על זה?

יואב קיש: חוץ מזה שהצבא יגיד לך, אני עושה את זה, איך אתה יודע שזה קורה?

<ישראל דנציגר: - - -

<אמיר זלצברג: התקנות יחולו עליהם.

<רן סלבצקי: התקנות הקיימות שנוגעות לזיהום רכב חלות גם על הצבא.

יואב קיש: אמרת לי שהם ברישוי נפרד.

<אמיר זלצברג: אבל התקנות חלות עליהם.

<רן סלבצקי: הדין קיים.

<רן סלבצקי: יש להם מערך רישוי נפרד.

<רן סלבצקי: עוד הסכמה שלא ציינו היא שהוראות הדירוג והסימון מכיוון שזה מערך רישוי אחר – סיכמנו שהם יחרגו מהם.

<רן סלבצקי: כלומר התמקדנו בו בעיקר בהוראות הפחתת הזיהום המעשי.

<לירון אדלר מינקה: אבל למה שיוחרגו רכבים שהם רכבים לבנים?

<רן סלבצקי: ממילא יש החרגות בהסדרים המקומיים שנקבעים גם לפי פקודת התעבורה וגם לפי חוקי העזר שנקבעים.

<רן סלבצקי: יש החרגות הן לרכב מבצעי והן לדברים שצריכים להיות מתואמים עם נציג שר הביטחון.

<רן סלבצקי: כך שזה ממילא קבוצה שפחות מתייחסים אליה בהסדרים העירוניים שממילא יכולים לקבוע בעצמם.

<רן סלבצקי: זאת אומרת הם יכולים לקחת הגדרה שלנו ולהרחיב או להקטין אותה.

<רן סלבצקי: בגלל שמדובר במערך רישוי אחר ובצורת רישום אחר – לסוגי הרכב שהפנינו אליהם בתקנות התעבורה אין מקבילה ברישוי הצבאי.

<רן סלבצקי: זאת אומרת שכשמדברים על N1 זה לא מופיע ככה בפקודת הצבא, אלא זה דירוג אחר לגמרי.

<רן סלבצקי: בשל הקושי הזה שלא מצאנו חשיבות בכל הדירוג נבקש להחריג אותם.

<ישראל דנציגר: מה יכולת הפיקוח והאכיפה שלנו?

<אמיר זלצברג: יש לנו סמכות, ואנחנו גם עושים את זה, לפי התקנות הקיימות שזה התיקון שלהן, הם חייבים לעמוד למשל בתקני פליטה.

<אמיר זלצברג: אנחנו בודקים בצד הדרך ויש פעמים שאנחנו עושים מבצעי אכיפה ועוצרים כלי רכב צה"ליים בצד הדרך.

<ישראל דנציגר: אם בעוד ארבע שנים אני אעצור בצד הדרך רכב לבן של צה"ל שלא עומד בסטנדרטים, מה אני יכול לעשות?

<אמיר זלצברג: יש סנקציות שקבועות בתקנות.

<ישראל דנציגר: כל הסנקציות שקבועות בחוק חלות עליהם.

<ישראל דנציגר: אוקיי, בסדר.

יואב קיש: זה קצת שונה כי כל מערך הרישוי הוא אחר, ולכן יש פה הרבה אחריות שנשארת בידיים של צה"ל.

יואב קיש: בסופו של דבר הדרך שלכם לאכוף זה על-ידי בדיקות בצדי הדרך שאז גם רכב של צה"ל יכול להיעצר וייבחן, ושם ייבדק האם הוא עומד בתקנות או לא.

<אמיר זלצברג: זאת אכיפה שאנחנו עושים כבר היום.

יואב קיש: זאת אומרת כבר היום אתם עוצרים רכבים של צה"ל ובודקים אם הם עומדים במגבלות הזיהום?

<אמיר זלצברג: יש במשטרת ישראל מדור להגנת הסביבה, ושוטרים כחולים עובדים בשביל המשרד להגנת הסביבה, ובמבצעי פיקוח ואכיפה משולבים אנחנו עומדים גם ליד בסיסי של צה"ל.

יואב קיש: גם אני מדי פעם רואה את השלט: "פה נמדד זיהום האוויר של הרכב".

<אמיר זלצברג: כן.

<רן סלבצקי: במבחני הרישוי הצבאיים המשרד שלנו גם מכשיר את בוחני זיהום האוויר במכוני הרישוי שלהם.

<רן סלבצקי: זאת אומרת יש בקרה של המשרד.

<לירון אדלר מינקה: אבל יש לנו בעיה עם רכבים שיוגדרו מזהמים.

<לירון אדלר מינקה: בסקטור האזרחי רכבים מזהמים בסופו של דבר ברוב המקומות יהיו חייבים בהתקנת מסנן חלקיקים.

<קריאה: לא.

<לירון אדלר מינקה: הם יהיו חייבים.

<לירון אדלר מינקה: כי אם אתם סוגרים את חיפה וסוגרים את ירושלים, ואנחנו רוצים שיסגרו כמה שיותר מקומות לרכבים מזהמים – בסופו של דבר הם יהיו חייבים.

<לירון אדלר מינקה: צה"ל לא יהיה חייב בהתקנת מסנן חלקיקים.

יואב קיש: - - -

<לירון אדלר מינקה: לא.

<לירון אדלר מינקה: יש להם הרכב הכבד הישן שאותו אני מבינה שהם יחליפו.

<לירון אדלר מינקה: הם יחליפו ויתקינו מסנן חליקיקים פחות ברכבי חירום ויותר באחרים.

<לירון אדלר מינקה: הנושא של רכב מזהם לא חל בכלל בצה"ל מכיוון שכל הנושא זה סימון.

<לירון אדלר מינקה: כל הרכבים המזהמים שלו – אני לא יודעת כמה יש לו שהם לא רכב כבד ישן – לא יצטרכו מסנן חלקיקי ולא שום דבר.

<רן סלבצקי: הסדרי אזור אוויר נקי הם הסדרים מקומיים.

<רן סלבצקי: אנחנו מקווים שהם יעשו שימוש בהגדרת הרכב המזהם שלנו.

<רן סלבצקי: זה הרעיון – לשים אותו על המדף.

<רן סלבצקי: אבל בחיפה כבר התחיל ההסדר.

<רן סלבצקי: יש היום סיכומים - -

יואב קיש: אתה לא עונה לה.

יואב קיש: אני אחדד את השאלה.

יואב קיש: לגבי הרכבים הישנים של צה"ל – הבנו את המתווה.

יואב קיש: שמנו את זה בצד.

יואב קיש: עכשיו אנחנו מדברים על רכב מזהם כהגדרתו.

יואב קיש: בזה אני לא יודע כמה רכבים מזהמים יש לצה"ל.

<רגינה דסקל: כל הרכבים החדשים הם רכבים שעומדים בתקנים.

יואב קיש: ברור.

יואב קיש: אבל כמה יש לכם לא חדשים שהם רכבים מזהמים והם לא בהגדרה של רכב ישן?

<אמיר זלצברג: והם לא קרביים.

<איתי פרויליך: יש מספר מאות.

<איתי פרויליך: הם הוצגו ופולחו לפי משפחות פרטיות ומסודרות למשרד להגנת הסביבה, והוצגה להם תוכנית.

יואב קיש: בשוק האזרחי רכב שאינו ישן וחייב טיפול או בפילטר או בגריטה או בביטול הרישיון יש 87 אלף – 15 אלף, נשארנו עם 72 אלף.

יואב קיש: 72 אלף האלה או עצמאית יקבלו 50% מימון או שהם לא ייכנסו לאזורי אוויר נקי.

יואב קיש: אלה היחסים במגזר האזרחי.

יואב קיש: אני שואל אותך,מה היחסים אצלך.

יואב קיש: עזוב מספרים מצדי.

יואב קיש: אמרת שיש כמה מאות שהם בעייתיים ובהם תטפלו, אבל כמה יש מזהמים שלא נופלים להגדרה של המזהם שיורד מהכביש, אלא מזהם שאמור לא להיכנס לאזור אוויר נקי?

<לירון אדלר מינקה: התמריץ לצבא לא קיים.

יואב קיש: אין תמריץ.

יואב קיש: הבעיה נשארת לצבא.

יואב קיש: זאת נקודה נכונה.

יואב קיש: רכב מזהם שהיה אמור לקבל מדבקה ולא להיכנס לאזור אוויר נקי – בצבא זה לא קורה.

יואב קיש: הוא עדיין מזהם, אבל זה לא קורה.

<איתי פרויליך: גם כלי רכב שהם מתחת ל-12 טון והם לא בתקנה הארצית וכוללים מאות כלי רכב נמצאים בתוכנית רכש.

<איתי פרויליך: גם זה הוצג למשרד להגנת הסביבה בצורה מסודרת.

יואב קיש: אז מה שאתה אומר לי זאת תשובה טובה שבתוך 3 שנים מהיום גם הרכבים המזהמים שבאזרחות היו מקבלים מדבקה, אבל היו ממשיכים להיות על הכביש – גם הם יוחלפו ולא יישארו בצבא.

<איתי פרויליך: זה לא מה שאני אומר.

<איתי פרויליך: אני אומר שביחס לתקנה הארצית כלל כלי הרכב מופו והם מקבלים מענה בפרק זמן של שלוש שנים.

<איתי פרויליך: לצורך העניין, כל ראשי המוביל יהיו משנתון 2006 ומעלה, ולכן אין מה לסמן ולקטלג אותם.

<איתי פרויליך: כולם יהיו כלי רכב שאינם מזהמים.

<איתי פרויליך: לגבי משפחות שהן מתחת ל-12 טון – יש מאות כלי רכב, יש תוכנית רכש.

<איתי פרויליך: תוכנית הרכש לא מסתיימת בפרק זמן של שלוש שנים.

<רן סלבצקי: רשות מקומית תוכל להחיל הוראות לגבי כלי רכב צבאיים.

<רן סלבצקי: היום בחיפה יש לצבא בעיה שהוא בא גם אלינו, שחוק העזר חל עליהם.

<רן סלבצקי: כלומר ההגדרה בתקנות לא מחייבת את ההסדר המקומי.

<רן סלבצקי: ירושלים וחיפה יוכלו לקבוע בעצמן, ויוכלו להחיל את הצווים ולבוא בדברים עם נציגי הצבא ולקבוע על מי כן ועל מי לא.

יואב קיש: זה עוד לא פתר לנו את הבעיה.

<לירון אדלר מינקה: אנחנו רוצים שהם יחליפו את הרכבים המזהמים.

<רן סלבצקי: ברור.

<רן סלבצקי: אבל המגבלות ייקבעו בהסדר המקומי כי ההסדר המקומי כרגע לא פה.

<רן סלבצקי: הוא מאושר בהסדר מאוד מפורט בפקודת התעבורה בכל עיר ועיר.

<רן סלבצקי: הרשות המקומית תקבע איזה רכבים ייכנסו ואיזה לא, והיא תוכל לקבוע את ההסדרים האלה על כלי רכב של הצבא.

יואב קיש: אני מצטער, אני לא הצלחתי להבין את הפתרון לבעיה הזאת.

יואב קיש: אתם לא מסבירים לי את זה טוב.

יואב קיש: אז אתה אומר שהרשות המקומית תקבע או לא תקבע – זה פחות מעניין אותי.

יואב קיש: אני מסתכל על הפתרון הגנרי של הצבא לאותם רכבים שלא מוגדרים רכבים ישנים שבהם יש סיכום סגור עם המשרד להגנת הסביבה.

יואב קיש: זה בסדר.

יואב קיש: אבל רכבים מזהמים שהם מתחת ל-12 טון – מה התוכנית שלכם לגביהם?

<איתי פרויליך: כן, עניתי.

יואב קיש: לא הבנתי.

יואב קיש: תסביר לי שוב.

<איתי פרויליך: עניתי שגם התוכנית לכלי רכב שהם מתחת ל-12 טון מתקיימת בתוכנית הצטיידות של מאות כלי רכב שמחליפה אותם.

<איתי פרויליך: רק עניתי שזה גם לא מסתיים בפרק זמן של שלוש שנים, אלא זה יכול להיות גם ארבע או חמש שנים.

יואב קיש: זאת אומרת אין לכם מחויבות של שלוש שנים לפתור את הבעיה של כל הרכבים המזהמים מתחת ל-12 טון.

יואב קיש: אנחנו מדברים גם על מאות רכבים במקום הזה?

<איתי פרויליך: כן, אבל שוב – יש תוכנית צמודה לרענן את כולם.

יואב קיש: מה זה לרענן?

יואב קיש: הם נמכרים עכשיו לשוק האזרחי?

יואב קיש: מה קורה איתם?

<איתי פרויליך: לא.

<איתי פרויליך: חלקם עוברים למערך החירום, וחלקם נגרטים.

יואב קיש: אתם בדקתם את העניין הזה מבחינת המשרד להגנת הסביבה?

<אמיר זלצברג: ברמה המקומית אני רק רוצה לציין שכבר היום לאור חוק העזר של חיפה לצבא מתחיל עכשיו הליך של התקנת מסננים על כלי רכב כאלה בנפרד מהאירוע הארצי שאנחנו מדברים עליו עכשיו פה.

<אמיר זלצברג: זאת אומרת הצבא נאלץ לתת גם מענה לכלי הרכב האלה.

<אמיר זלצברג: נכון הדבר שלא יסומן הרכב כרכב מזהם.

<אמיר זלצברג: זאת אמירה נכונה, אבל זה לא אומר שהם יוכלו להיכנס לערים שמכריזות על אזורי אוויר נקי.

יואב קיש: הבנתי את העניין.

יואב קיש: בסדר, אנחנו נתייחס לזה בהמשך.

יואב קיש: סלים סעדיה, בבקשה.

<סלים סעדיה: ניר יציג.

<ניר לנדאו: שמי ניר לנדאו, מנהל הרכש של "אגד".

יואב קיש: לפני שאנחנו עוברים לציבור אני רוצה לומר שהתקבל האישור של ראש הממשלה לחתימה על התקנות.

יואב קיש: הבעיה נפתרה.

יואב קיש: יכול להיות שנתחיל להקריא ולהתייחס לתקנות בהמשך.

יואב קיש: לפני זה אני רוצה לעשות סבב של כל מי שרוצה לדבר ולהתייחס באופן עקרוני וכללי לעניין.

יואב קיש: רשום לי.

יואב קיש: גם משרדי הממשלה והגורמים הממשלתיים שרוצים להתייחס, נא להירשם ולדבר.

יואב קיש: "אגד" ידברו ואחר כך יונתן אייקנבאום מגרינפיס, גבי בן הרוש מאיגוד המובילים ויער אמיר, מנהל פורום חברות התחבורה הציבורית הפרטית.

יואב קיש: בבקשה, ניר.

<ניר לנדאו: אני מנהל הרכש של "אגד".

<ניר לנדאו: אני רוצה לציין לגבי ממוצע הפליטה שהמודל שפיתחנו עם המשרד להגנת הסביבה ועם משרד התחבורה, עובד מצוין והוא מודל לחיקוי.

<ניר לנדאו: אנחנו מחזיקים למעלה מ-3,000 אוטובוסים, ואנחנו, לדעתי, בצעדי ענק להגיע להיות הצי הכי נקי של התחבורה הציבורית במדינת ישראל.

<ניר לנדאו: עד עכשיו התקדמנו יפה מאוד.

יואב קיש: מה ממוצע הגילאים של האוטובוסים?

<ניר לנדאו: בבין-עירוני הממוצע הוא חמש שנים לאור מה שעשינו; באוטובוסים העירוניים נגיע בממוצע ל-8-7 שנים.

יואב קיש: כמה מתוך 3,000 הרכבים נמצאים בהגדרה של הישנים?

<ניר לנדאו: בסטטוס שהוגדר פה על-ידי המשרד להגנת הסביבה רכב מזהם יורו 3 – יש עכשיו 80 מסננים על אונייה בדרך - -

יואב קיש: לא מה קורה ומה בדרך – כמה יש היום?

<ניר לנדאו: 500.

יואב קיש: יש היום 500 רכבים מזהמים.

<ניר לנדאו: כן.

<ניר לנדאו: 500 מתוך 3,000 ואף יותר ייעלמו באותו שיתוף פעולה עם משרד התחבורה אם לא נעשה כלום תוך שלוש שנים.

<ניר לנדאו: זה תלוי בתוכנית ההצטיידות והגריטה של משרד התחבורה.

<ניר לנדאו: כל ההסתייגות שלנו היא לוחות הזמנים.

<ניר לנדאו: זאת אומרת אם התקנה הזאת עוברת מחר בבוקר, להרכיב 500 מסננים על 500 אוטובוסים – באופן טכני אנחנו מאוד מנוסים - -

יואב קיש: כמה כבר הרכבתם?

<ניר לנדאו: מעל 400.

יואב קיש: כמה זמן לקח לכם?

יואב קיש: מתי התחלתם?

<ניר לנדאו: התחלנו לפני שנתיים.

<אמיר זלצברג: כן, אבל זה בא בגלים.

<ניר לנדאו: זה בא בגלים, אבל זאת מהפכה.

יואב קיש: בסדר, לכל גל לוקח זמן להגיע.

<ניר לנדאו: דרך אגב, אחרי שעשינו חצי שנה ניסיון עם מעבדות בטכניון ובשוויץ ומדידות בשיתוף המשרד – עבודה למופת.

<ניר לנדאו: זה עובד, זה טוב, זה נקי, זה משפר וזה ברכה.

<ניר לנדאו: יש רק סוגייה אחת של זמן ומרחב ולוחות זמנים.

<ניר לנדאו: זאת רק הסוגייה שאנחנו צריכים להידרש לה.

יואב קיש: כמה זמן אתם נתתם בתקנות?

<אמיר זלצברג: בהצעת התקנות מופיע כרגע שתוך שלושה חודשים התקנות ייכנסו לתוקף, אבל התאריך המחייב מתייחס בהתאם למועד חידוש רישיונו של כל רכב.

<אמיר זלצברג: מכיוון שהחקיקה הראשית קובעת שלא יחודש רישיונו של רכב אלא אם יעמוד בהוראות, וההוראות קובעות שהוא צריך להתקין מסנן זה יתפרס כל אחד בהתאם לתאריך שלו.

יואב קיש: זה בערך שנה וחצי.

<אמיר זלצברג: עד שזה ברשומות ועד שפה ושם.

יואב קיש: והם מדברים על שלוש שנים או שנתיים.

<ניר לנדאו: אנחנו יודעים לתת לזה פתרון משותף עם הרכבת מסננים.

<ניר לנדאו: רק צריך לתאם את זה בלוחות זמנים.

יואב קיש: הוא אומר לך שתנהל את זה גם לפי תום הרישיון של אותו רכב.

יואב קיש: זה מורכב.

<ניר לנדאו: כל 500 האוטובוסים האלה יודעים לעבור רישוי בשנה.

<ניר לנדאו: הרכב הראשון יצטרך לעבור רישוי בעוד יומיים.

<ניר לנדאו: אז את התיאום הזה צריך לסגור.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: גריטה אתם עושים?

<ניר לנדאו: כן.

<ניר לנדאו: גורטים.

<ניר לנדאו: "אגד" מקיים כל שנה הצטיידות וגריטה.

<ניר לנדאו: זאת אומרת מ-500 האלה שדיברתי עד סוף 2018 200 ייגרטו.

<ישראל דנציגר: לאן מגיעים אלה שנגרטים?

<ניר לנדאו: נמכרים לפירוק, לחלפים.

<ישראל דנציגר: לא מוכרים אותם לחברות יותר קטנות.

<ניר לנדאו: לא, לא.

<ניר לנדאו: אלה אוטובוסים - -

<סלים סעדיה: הם גם לא יוצאים מהארץ.

<ניר לנדאו: כן.

<ניר לנדאו: זאת אומרת אם לא נעשה כלום השנה יירדו 200.

<לירון אדלר מינקה: הרכבים הכבדים הישנים שמוגדרים כך לפי התקנות – בחלק אתם מתקינים מסננים וחלק אתם גורטים?

<לירון אדלר מינקה: איך זה עובד?

<ניר לנדאו: אנחנו כל הזמן מתארים.

<ניר לנדאו: אנחנו רואים איזה צי רכב נכנס, אנחנו יודעים איזה רכב יוצא, ובדלתות מתקינים מסננים.

<ניר לנדאו: הגענו למצב שיש לנו למעלה מ-1,000 אוטובוסים יורו 6 חדשים ועוד 400 אוטובוסים עם מסננים ועוד 800 אוטובוסים יורו 5.

<ניר לנדאו: תבינו לאיזה ממוצע פליטה מדהים אנחנו מתקרבים.

<ניר לנדאו: יש הבעיה של ה-500 שצריך לתכנן אותם.

<ישראל דנציגר: 500 אחרי שנה של רישוי לכמה הם יקטנו כולל גריטה, כולל מסננים.

<ניר לנדאו: אם לא עשינו כלום אז עוד שנה יישארו 300.

<ניר לנדאו: אם הרכבנו על חלקם מסננים גם פה אנחנו צריכים לעשות סוג של עלות-תועלת.

<ישראל דנציגר: אז הבעיה היא בין אפס ל-300 בעוד שנה.

<ניר לנדאו: כן.

<ישראל דנציגר: זה כרגע היקף הבעיה שאתה מתמודד עם התקנות שכרגע אנחנו מוציאים.

<ניר לנדאו: אם נתת את השנה הזאת.

<ישראל דנציגר: יש לך השנה של הרישוי, כמו שאמרנו.

<ניר לנדאו: אבל אם התקנה הזאת עוברת מחר, ונכנס אוטו לרישוי שאין עליו מסנן - -

<ישראל דנציגר: תתקין עליו ראשון.

<לירון אדלר מינקה: אבל השאלה מה הטעם להתקין מסנן על רכב שהוא צריך לגרוט אותו בעוד שנה או שנתיים.

<ניר לנדאו: אנחנו מנהלים את השיח הזה כל הזמן.

<לירון אדלר מינקה: יש פתרון לדבר הזה?

<גבי בן הרוש: יש פה צרות של עשירים.

<אמיר זלצברג: כאשר הרכב הולך לרדת מהכביש תוך שנה אני גם חושב שהרבה יותר הגיוני להקדים את הגריטה.

<אמיר זלצברג: ברמת המשק בדיוק בשביל זה נועדה הגריטה.

<אמיר זלצברג: כי הרי בסופו של דבר כל כלי הרכב שנמצאים היום על הכבישים יירדו מתישהו.

<אמיר זלצברג: המענק הוא להקדמת הגריטה מכיוון שיש פה תועלות למשק.

<אמיר זלצברג: אז אתה נותן לו מענק מאוד גדול - -

<לירון אדלר מינקה: אבל החובה להתקין מסנן היא מעוד שלושה חודשים גם אם יש רכב שאתה אמור לגרוט אותו קצת יותר מאוחר מכיוון שאתה מחכה לאוטובוס חדש.

<לירון אדלר מינקה: אז השאלה אם כל היחסים האלה מסונכרנים.

<לירון אדלר מינקה: גם יש הוראות של המשרד שלכם.

<אמיר זלצברג: בוודאי.

<אמיר זלצברג: ל"אגד" יש הוראות כבר למעלה משנתיים.

<אמיר זלצברג: אבל אני שוב אומר – אם יש רכב שצריך לרדת מהכביש תוך שנה ההיגיון אומר שבמקום להתקין לו מסנן יגרטו אותו מוקדם יותר מהתוכנית המקורית וייהנו מהמענק.

<יצחק צרויה: ומה נעשה באותה שנה שאין לנו אוטובוס?

<אמיר זלצברג: יקדימו את ההצטיידות כתוצאה מהמענק.

<לירון אדלר מינקה: אתה יכול להציג את עצמך?

<יצחק צרויה: אני מנהל את איכות הסביבה ב"דן".

<יצחק צרויה: יש בעיה כאשר אנחנו צריכים להתקין מסננים באוטובוסים שאנחנו אוטוטו הולכים לגרוט אותם.

<יצחק צרויה: סך הכול מדובר באוטובוסים שצריכים כבר לצאת לגריטה.

<יצחק צרויה: אבל יש פער בין היחס לגרוט את האוטובוס ולחכות עוד שנה לרכישת אוטובוס חדש.

<יצחק צרויה: קביעת ההצטיידות נקבעת יחד עם משרד התחבורה, וככל שאנחנו יכולים להקדים את הרכש אנחנו עושים את זה, בייחוד בתל-אביב עם המגבלות של הרכבת הקלה.

<יצחק צרויה: אבל יחד עם זאת עם כל ההקדמות עדיין אנחנו צריכים להחזיק אוטובוסים ישנים שאנחנו עדיין לא יכולים לגרוט אותם.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: נדבר על זה בהמשך.

יואב קיש: הבנו את הבעיה.

יואב קיש: ד"ר יונתן אייקנבאום מגרינפיס, בבקשה.

<יונתן אייקנבאום: אני ד"ר יונתן אייקנבאום, מנהל קמפיינים של גרינפיס.

<יונתן אייקנבאום: קודם כול ברכות לתפקיד החשוב שאנחנו רואים בחשיבותו ועל דיון מקצועי, נעים וענייני.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו, כמובן, תומכים בהתלהבות רבה במהלך של המשרד להגנת הסביבה.

<יונתן אייקנבאום: נושא זיהום מתחבורה נחקר יותר ויותר בכל העולם, נושא שעולה לכותרות.

<יונתן אייקנבאום: בין השאר בזכות הפקקים אנחנו מבינים שגם דרך הפקקים אנחנו סובלים מזיהום אוויר חריג.

<יונתן אייקנבאום: מחקר שהתפרסם לאחרונה בבלגיה הראה שבעלייה של 10 חלקיקים לקוב אוויר יש גדילה של 3% בהתקפי לב.

<יונתן אייקנבאום: יש עלייה זהה בתחמוצות חנקן – עלייה של התקפי לב של 5%.

<יונתן אייקנבאום: אז יש היום דרכים רבות יותר למדוד את זה.

<יונתן אייקנבאום: אני אתן פה כמה נתונים שהוצאתי ממקדמי פליטות של המשרד להגנת הסביבה: משאית ממוצעת מזהמת כמו 30 רכבים בערך; משאית כבדה יכולה לזהם כמו 50 רכבים ממוצעים.

יואב קיש: אחרי ששמים לו את המסנן כמה הוא מזהם?

<יונתן אייקנבאום: אוטובוס בתקן הכי מתקדם יורו 6 מזהם כמו חמישה רכבים ממוצעים.

יואב קיש: מסנן שווה ערך ליורו 6?

<יונתן אייקנבאום: אין פה בכלל מה להשוות.

<יונתן אייקנבאום: כמובן, המהלך הזה מאוד אמיץ.

<יונתן אייקנבאום: יחד עם זאת אני רוצה לסייג ולומר שהמהלך הזה הוא חלק הכרחי וחשוב ממהלך כולל שקורה בישראל, ואנחנו רואים אותו בדיונים נוספים.

<יונתן אייקנבאום: הדברים האלה קורים גם בנושא של אזור אוויר נקי.

<יונתן אייקנבאום: מפה אנחנו קוראים לקדם גם אזור של אוויר נקי גם בגוש דן.

<יונתן אייקנבאום: גוש דן הוא האזור הכי מזוהם בארץ עם ריכוזי חלקיקים של עד 25PM2.

<יונתן אייקנבאום: 5 ריכוז שנתי שזה פי שניים וחצי יותר מהמלצת ארגון הבריאות העולמי.

<יונתן אייקנבאום: הדבר הזה הוא חריג, חריף וחמור מאוד.

<יונתן אייקנבאום: נושא נוסף שראוי לקדם אותו במקביל הוא חשמול אוטובוס כדי שתוך כמה שנים כל אוטובוס שהוא לא בתקן יורו 6 ירד מהכביש.

<יונתן אייקנבאום: יש גם עלות לאיכות החיים שלנו ולמשך הזמן שאנשים מבלים בבתי חולים.

<יונתן אייקנבאום: נושא נוסף שנידון ממש בימים אלה בוועדת הכספים – סיום יישבון לבלו על הדיזל.

<יונתן אייקנבאום: מאוד חשוב למקם את הדיון הזה גם ביחס לנושא הזה.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו מסבסדים את הדלק המזהם הזה וצריך לשים לזה קץ חד וחלק.

יואב קיש: אבל אם הוא במכוניות שבאות מתקן יורו 5 אז הוא לא כזה מזהם.

<יונתן אייקנבאום: אתה צודק, ולכן חשוב לייצר גם את המדרג ואת ההדרגה.

יואב קיש: אמרת שדלק מזהם מסבסדים אבל זאת לא הסיטואציה.

יואב קיש: חלק מהרכבים כן וחלק לא.

<יונתן אייקנבאום: זאת נקודה למחשבה.

<יונתן אייקנבאום: צריך בהחלט לשלב את שני המהלכים ולראות איך אנחנו מורידים את זה מהמקומות הכי מזהמים.

<יונתן אייקנבאום: כמובן, מנכ"ל המשרד הזכיר את הנושא.

<יונתן אייקנבאום: אנחנו ראינו פה פרמטר אחד – PM2.5.

<יונתן אייקנבאום: יש פרמטרים נוספים כמו תחמוצות חנקן שהם המזהם האופייני ביותר בתחבורה .

<יונתן אייקנבאום: מחקר מאוד מעניין שהתפרסם לפני כמה שנים התעסק ביום כיפור.

<יונתן אייקנבאום: הרי יום כיפור הוא יום בשנה ללא שום תחבורה.

<יונתן אייקנבאום: ואז ראו צניחה של 40%-30% בריכוז חלקיקים, גם חלקיקים אלה, אבל צניחה של 90%-80% בריכוז של תחמוצות חנקן.

<יונתן אייקנבאום: לכן בתחבורה תמיד מסתכלים על תחמוצות חנקן.

<יונתן אייקנבאום: יש פה הזדמנות אדירה גם לניידות וגם לבריאות הציבור.

<יונתן אייקנבאום: נושא של עידוד תחבורה ציבורית – בין השאר ביצירה של נתיבי העדפה לתחבורה ציבורית כמו תכנית "מהיר לעיר" ושיפור מעמד הנהגים אלה דברים שיכולים לקרות.

<יונתן אייקנבאום: זאת לא עבודת תשתית לעוד עשר שנים, אלא מהלכים שאפשר לקדם בשנים הקרובות.

<יונתן אייקנבאום: אני קורא מכאן לוועדה לדחוף את הנושא הזה בכל הכוח, ואנחנו נעמוד מאחורי המשרד להגנת הסביבה בנושא הזה.

<יונתן אייקנבאום: תודה רבה.

יואב קיש: תודה רבה על עמדתכם.

יואב קיש: שמחתי לשמוע.

יואב קיש: גבי בן הרוש, בבקשה.

יואב קיש: מה תפקידך?

<גבי בן הרוש: אני יושב ראש מועצת המובילים בישראל.

<גבי בן הרוש: אני מקנא במשרדים הממשלתיים – במכבי אש, בצה"ל, ב"אגד".

<גבי בן הרוש: על חשבון הקופה הציבורית כולם פה מפרגנים אחד לאחר.

<גבי בן הרוש: אנחנו שוב חוזרים לאזרחי שצריך להוציא מהכיס שלו.

<גבי בן הרוש: אני מלווה את המשרד להגנת הסביבה לפחות כמה שנים.

<גבי בן הרוש: אני מתחיל לשאול את עצמי אם כל הטבלאות והנתונים האלה אמיתיים.

<גבי בן הרוש: אני תושב חיפה.

<גבי בן הרוש: עשינו את הפיילוט בחיפה לפני שנה, והגדרנו רכב מ-12 טון.

<גבי בן הרוש: ירדנו לתקן יורו 3.

<גבי בן הרוש: אני אומר לכם את האמת – אני מצטער, לא מאמין לכם.

<גבי בן הרוש: חד-משמעית לא מאמין לכם.

יואב קיש: אתה אומר שאין ירידה בזיהום?

<גבי בן הרוש: אין ירידה בזיהום.

<גבי בן הרוש: תל אביב מוגדרת, על-פי הפרמטרים של כולם, כעיר הכי מזהמת בתחבורה הציבורית.

<גבי בן הרוש: איפה התחלנו את הפיילוט?

<גבי בן הרוש: דווקא בחיפה ששם כל התעשייה הפטרוכימית וכל המפעלים המזהמים.

<גבי בן הרוש: העיר שמזהמת הכי הרבה היא אפילו לא במשחק.

<גבי בן הרוש: גם בדיונים הקודמים לפני חצי שנה אמרתם מראש שתל-אביב לא משתפת פעולה.

יואב קיש: אמרת משהו שאני רוצה להתייחס אליו – שלמרות שהתחיל המהלך בחיפה לא ראו במדידות ירידה באזור אוויר נקי.

<גבי בן הרוש: בנתונים שקיבלנו ראו מדידות כביכול.

<גבי בן הרוש: אבל מי שלא נחשב שם הם האוטובוסים הישנים העירוניים - -

יואב קיש: הם עדיין עוברים ומזהמים שם?

<גבי בן הרוש: מזהמים ולא הייתה להם הגבלה.

<גבי בן הרוש: הם נכנסו לתוך העיר.

<גבי בן הרוש: מה זה חיפה?

<גבי בן הרוש: חיפה זאת עיר נמל וכל התעשייה.

<גבי בן הרוש: כל הרכבים מתנקזים לתוך העיר.

יואב קיש: חשוב לי לשמוע רגע את המשרד.

<גבי בן הרוש: עוד הערה, אדוני, כי שאלת נכון.

<גבי בן הרוש: ביקשנו לפני כשלוש שנים כשגלעד ארדן היה השר להגנת הסביבה ביקשנו לא להיכנס למנהרת הכרמל ונזהם את חיפה.

<גבי בן הרוש: אתה יודע מה המשמעויות?

<גבי בן הרוש: רכב פרטי משלם 17 שקל כדי לעבור את המנהרה, ואני כבעל משאית צריך לשלם 85 שקלים.

<גבי בן הרוש: אז איפה העידוד?

<גבי בן הרוש: אומרים לי, תיכנס לתוך העיר ותפקוק אותה ותזהם.

<גבי בן הרוש: איפה המשרד?

יואב קיש: אני רוצה לשמוע את המשרד.

יואב קיש: נחזור אליך בהמשך אבל אני רוצה לשמוע מה קרה בחיפה.

<ישראל דנציגר: אזור אוויר נקי בחיפה התחיל לפעול ב-1 בפברואר, זאת אומרת לפני כמה ימים.

<ישראל דנציגר: אני מברך על כך.

<ישראל דנציגר: כרגע זה עוד לא פעל אז אי אפשר לדעת אם הוריד או לא הוריד.

<ישראל דנציגר: במהלך השנה הזאת יתחילו לנוע משאיות אשפה מונעות בגז, וגם את זה אי אפשר עדיין למדוד; ובשנה האחרונה התחלנו להתקין מסנני חלקיקים על אוטובוסים ולהניע עשרה אוטובוסים חשמליים במפרץ חיפה.

<ישראל דנציגר: גם הדבר הזה עוד אי אפשר למדוד.

<ישראל דנציגר: לפני כארבעה חודשים התחיל לפעול מערך שיתוף רכב חשמלי בחיפה.

<ישראל דנציגר: גם את זה עוד לא השלימו השנה בשביל למדוד האם יש ירידות.

<ישראל דנציגר: אז הדברים בתחילת דרכם.

<ישראל דנציגר: בעוד שנה נהיה יותר חכמים.

<ישראל דנציגר: לגבי מנהרות הכרמל - עשינו סבסוד חלקי לא לכל כלי הרכב כדי לעודד תנועה במנהרות הכרמל ולא בתוך העיר.

<ישראל דנציגר: לא היו לנו תקציבים לסבסד את כל הרכבים שנעים שם.

<ישראל דנציגר: יש גם בעיה עם עידוד משאיות לעבור בתוך המנהרות מכיוון שהן צרות מדי כדי להכיל את כל סוגי כלי הרכב.

<ישראל דנציגר: זאת בהחלט בעיה, ודבר שהמשרד צריך לתת את דעתו עליו בהמשך.

יואב קיש: מה זאת אומרת צריך לתת את דעתו?

<ישראל דנציגר: צריך לראות איך יוצרים מוטיבציה לכלי הרכב המזהמים הגדולים לא לעבור - -

יואב קיש: סמיטריילר לא יכול להיכנס למנהרות?

<גבי בן הרוש: נכנסים יום-יום.

<ישראל דנציגר: נכנסים ומפחדים שייתקעו שם.

<ישראל דנציגר: יש שם מגבלות לתחבורה, וצריך לראות איך מייצרים את האינסנטיב הכלכלי לנוע סביב העיר ולא בתוך העיר כי יש, כמובן, בתור עיר נמל הרבה רכבים גדולים ומזהמים שנעים באזור חיפה.

<ישראל דנציגר: זאת בהחלט סוגייה שצריך לתת עליה את הדעת וגם את התקציבים.

<ישראל דנציגר: אי אפשר לסבסד בלי תקציבים משמעותיים.

יואב קיש: אז רק לגבי האמירה שלך, גבי, לדעתי עוד לא יכולים לבדוק את ההשפעה של המהלך בחיפה.

יואב קיש: זה מה שהבנתי.

יואב קיש: אבל תמשיך בנושא השני.

<גבי בן הרוש: כמו כל אזרח אני לא רוצה זיהום אוויר ובטח לא בתוך העיר.

<גבי בן הרוש: לגבי הסבסוד – ראיתי אוטובוסים חשמליים.

<גבי בן הרוש: תבינו את סדר הגודל: אוטובוס עולה 1.2 מיליון, והאוטובוס החשמלי עולה פי שלושה או ארבעה.

<גבי בן הרוש: המדינה מסבסדת – אין בעיה.

<גבי בן הרוש: אבל איפה אנחנו האזרחים שלא בגופים האלה שצריכים להוציא את הכסף?

<גבי בן הרוש: אני הצעתי למשרד להגנת הסביבה מה שיש בוועדת סגיס בנושא תאונות הדרכים את נושא הגריטה.

<גבי בן הרוש: דיברתם על גריטה, ואף אחד לא אמר לנו מאיזו שנה ומה הפיצוי.

<גבי בן הרוש: אולי נעודד את האנשים להיפטר מאותם הרכבים כי גם ככה אין להם חלפים?

<גבי בן הרוש: אנחנו שומעים הצהרות אבל לא דברים ברורים.

<גבי בן הרוש: לגבי שלושה כלי רכב, עשיר, לא עשיר, בעל אמצעים – ואם יש לי חברה עם עשר משאיות ומתוכם שניים או שלושה מזהמים, אני מקבל את ההתקנה?

יואב קיש: לא במאה אחוז.

<גבי בן הרוש: אז אתה יודע מה יעשו – העברות בעלות של הרכבים.

<גבי בן הרוש: יש מימון של 100% - האוטו יהיה על שמך.

<גבי בן הרוש: למה כל הטריקים האלה?

<גבי בן הרוש: בשביל מה?

<גבי בן הרוש: למה המדינה לא באה ואומרת, חבר'ה, אתם רוצים בריאות הציבור, זה עולה לנו 7 מיליארד – אתם נותנים לאזרח לעשות כל מיני תרגילים.

<גבי בן הרוש: דבר נוסף – יש תקנה שסותרת תקנה אחרת.

<גבי בן הרוש: היום המשטרה רודפת אחרי נהגים בהיסח הדעת – קוראים לזה.

<גבי בן הרוש: מצד שני המשרד להגנת הסביבה שמה בצו מספר על האוטובוס ועל המשאית, וכתוב שאם הרכב הזה מזהם, נא להתקשר.

<גבי בן הרוש: מה זה אומר לי כנהג?

<גבי בן הרוש: להתקרב, לא לשמור מרחק, ולהתעסק בטלפון כדי להתלונן, ואני לא חייב להזדהות.

<גבי בן הרוש: בדיון הקודם בוועדת הכלכלה הבאתי 150 אוטובוסים בתקן יורו 5 ו-6 של "אגד" שיורדים בגלל תלונות כביכול בגלל זיהום אוויר, ומחברי פה שמעתי על 70 אוטובוסים נוספים.

<גבי בן הרוש: הם הולכים למכונים, והכול תקין ובסדר.

<גבי בן הרוש: מי מפצה בשעות עבודה ועל האגרות שאנחנו משלמים?

<גבי בן הרוש: אני לא יודע למי להאמין, רבותיי.

יואב קיש: לא הבנתי מה אתה מתאר – את המקרים שמישהו מתקשר וטוען שרכב מזוהם ואז מורידים את הרכב מהכביש?

<גבי בן הרוש: כל יום עשרות אוטובוסים יוצאים ממעגל העבודה, נוסעים למכון רישוי, והוא בודק, והרכב תקין.

יואב קיש: זה אחרי שהתקבלה תלונה של אזרח שמזהם?

<גבי בן הרוש: נכון.

יואב קיש: אתם יכולים להתייחס לזה, המשרד להגנת הסביבה?

<אמיר זלצברג: כן, אבל רק לשם ההבהרה, זה לא קשור בכלל לתקנות.

יואב קיש: ברור.

<אמיר זלצברג: אני אנסה להתייחס לנקודות שהועלו.

יואב קיש: אתה יודע מה, בוא נסיים.

יואב קיש: יש לך עוד דברים, גבי?

יואב קיש: אני מסכם את הדברים שהעלית להתייחסות.

יואב קיש: לגבי חיפה דיברנו וקיבלנו תשובה; לשאלתך בעניין גריטה – מאיזו שנה ומה הפיצוי, והשאלה שלך למה אתם מביאים את האזרח לעשות תרגילים לקבל את ההטבה; והנושא השלישי שלא קשור לתקנות – תלונות של אזרחים שבסוף רק מורידה את האוטובוסים ולא באה לביטוי בשמירה על הגנת הסביבה.

יואב קיש: סיכמנו?

<גבי בן הרוש: סיכמנו.

<גבי בן הרוש: במילה אחת, אדוני, השר לשעבר גלעד ארדן עם ראש עיריית חיפה פנו למשרד להגנת הסביבה ולמשרד התחבורה לתת לנו לעבור דרך המנהרות האלה.

<גבי בן הרוש: אם כבר מדברים על זיהום אוויר - -

יואב קיש: שמענו.

יואב קיש: ההערה עלתה למנכ"ל המשרד.

יואב קיש: זה נושא תקציבי, ובעניין הזה הוא ינסה להיערך לזה.

יואב קיש: כן, בבקשה.

<אמיר זלצברג: אני מציג את מענקי הגריטה פה.

<אמיר זלצברג: זה הופיע גם ב-RIA.

<אמיר זלצברג: לא הצגנו את ה-RIA, אבל זה מאוד חשוב.

<אמיר זלצברג: מענקי הגריטה נעים בין 5,000 שקל- -

יואב קיש: איפה אני רואה את זה?

<אמיר זלצברג: בטבלה מס' 4 בדוח השפעת הרגולציה.

<אמיר זלצברג: אם מדובר במיניבוס קטן בתקן יורו 0 עד יורו 2, זאת אומרת עד שנת ייצור 2000 מענק הגריטה יהיה 5,000 שקלים - -

יואב קיש: רגע, אני תכף מצטרף אליך.

<אמיר זלצברג: זה נמצא גם באינטרנט.

יואב קיש: באיזה עמוד זה?

<אמיר זלצברג: בעמוד 13.

יואב קיש: אני רואה.

יואב קיש: אתה רצית לראות את המספרים.

יואב קיש: אז, א', אני מבקש שתפיצו את זה - -

<אמיר זלצברג: זה הופץ.

<אמיר זלצברג: זה באינטרנט, זה באתר הוועדה וגם הצגנו את זה במועצת המובילים.

יואב קיש: תן לי דוגמה לשורה אחת כדי שנראה איך זה עובד.

יואב קיש: אם למשל יש רכב להסעת מעל שמונה נוסעים במשקל כולל עד חמישה טון בתקן יורו 3, שנת ייצור 2005-2001.

יואב קיש: מענק הגריטה שהוא יקבל זה 8,000 שקל?

<אמיר זלצברג: נכון מאוד.

יואב קיש: מחיר הרכב בתקנון יורו 4 – 33 אלף.

<אמיר זלצברג: האמת היא שזה כבר חלק מהניתוח של השפעות רגולציה.

<אמיר זלצברג: הדבר הפשוט שצריך להבין - -

יואב קיש: כמה מענק גריטה הוא מקבל היום?

יואב קיש: או שהוא לא מקבל.

<אמיר זלצברג: היום הוא לא מקבל.

<אמיר זלצברג: היום הוא יכול לקחת את הרכב ולמכור אותו לחלפים.

<אמיר זלצברג: במקרה הטוב על רכב מיניבוס כזה הוא יקבל - -

יואב קיש: כשהוא מוכר לחלפים הוא מקבל מענק גריטה?

<אמיר זלצברג: לא, לא.

<אמיר זלצברג: היום אין מענקי גריטה.

יואב קיש: אחרי שהתוכנית תיכנס הוא יכול למכור חלפים ולקבל מענק גריטה.

<אמיר זלצברג: כאשר התוכנית תיכנס הוא יצטרך לקחת את הרכב לאתר מורשה שקשור בחוזה עם המשרד להגנת הסביבה.

<אמיר זלצברג: הוא יקבל מענק בתשלום ממשרד הרישוי, מהמדינה, והרכב עצמו יפורק.

יואב קיש: אז אני רואה שמענקי הגריטה נעים בין 5,000 שקלים למקסימום 22 אלף שקל.

יואב קיש: כמובן, אם הרכב ישן, מ-2000 ומטה המענקים קטנים יותר; ואם הרכב הוא מ-2005-2001 המענקים גבוהים יותר.

יואב קיש: אין הבחנה אם רכב הוא מ-99' או מ-95'.

יואב קיש: מעל 2006 אנחנו כבר בתקן יורו 4, ובגלל זה זה לא נכנס?

<אמיר זלצברג: אמת.

<יצחק צרויה: יש הבחנה בין סוג היורו.

יואב קיש: יש הבחנה בין יורו 3 לבין יורו 2-0.

<אמיר זלצברג: נכון.

יואב קיש: אבל זה בגלל שזה משנת 2000.

יואב קיש: אז 2000 חותך גם את השנה וגם את היורו.

<אמיר זלצברג: נכון.

יואב קיש: מישהו רוצה לשאול שאלות לגבי הטבלה?

<רונן חיריק: כן, אני רוצה להגיד כמה מילים.

יואב קיש: מה שמך?

<רונן חיריק: רונן מארגון חברות ההסעה.

יואב קיש: אני אתן לך לדבר אחר כך.

יואב קיש: השאלה אם יש משהו לגבי הטבלה הזאת.

<רונן חיריק: לגבי הטבלה יש המון דברים שחבל שאתם מתקצבים אותם ולא ישתמשו בהם.

<רונן חיריק: זה מכמה סיבות: רכב להסעת נוסעים – עד עשר שנים אנחנו משתמשים בו, ומעל עשר שנים הוא לא שווה לחברות ההסעה.

<רונן חיריק: כי אנחנו עובדים עם משרד החינוך.

<רונן חיריק: במשרד החינוך התקנה היא שרכב יכול להסיע עד עשר שנים.

<רונן חיריק: זאת אומרת ניקח את התקציב הזה וננצל אותו שאף אחד לא ישתמש בו ולשלול לנו ממקום אחר.

יואב קיש: אבל אולי מישהו אחר שעושה פרטי קטן לא מהחברות - -

<רונן חיריק: אין כזה דבר.

יואב קיש: אין כזה דבר?

יואב קיש: רק אתה קיים בשוק?

<רונן חיריק: זה חאפרים שעובדים ועושים הסעות - -

יואב קיש: הוא עושה הסעה בניגוד לחוק?

<רונן חיריק: כן.

יואב קיש: למה?

<רונן חיריק: אלה שנוסעים למחסומים ולוקחים עובדים עם אישורים ובלי אישורים ואסור להם להסיע אותם בשכר.

<רונן חיריק: הם חאפרים חד-משמעית.

<גבי בן הרוש: אבל אתם מוכרים להם את הרכבים.

<גבי בן הרוש: בגלל שמשרד החינוך הגביל לעשר שנים מוכרים אותם לקבלנים, והם ממשיכים, לזהם ואין שליטה עליהם.

<רונן חיריק: אבל הם לא רשומים בחברות ההסעה.

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: נדבר על זה בהמשך.

<אמיר זלצברג: רק לדייק.

<אמיר זלצברג: במכרזים של משרד החינוך לרשויות מקומיות וגם במשרד הביטחון להסעת חיילים יש מגבלה לעשר שנים.

<אמיר זלצברג: יש מקומות שבהם אין מגבלה.

<אמיר זלצברג: יש בתלמודי תורה, יש אצל הבדואים – כל מיני כאלה שמסיעים, ויש גם אנשים פרטיים שיש להם רכבים והם לא מאוגדים.

יואב קיש: אז חוץ ממך יש עוד רכבים, וכנראה גם לא כל הרכבים שאתם גומרים איתם הולכים לגריטה.

יואב קיש: חלק גם נמכרים משומשים בשוק, והם הרכבים שאנחנו רוצים לטפל בהם.

יואב קיש: לכן דווקא האינטרס קיים במקום הזה, ואני לא הייתי מסתכל על זה כעל תקציב שלא ימומש.

יואב קיש: עוד הערות לגבי הטבלה?

<גבי בן הרוש: אדוני היושב-ראש, תן את התקציב הזה של המסנן, ואתה תראה שאנשים באופן טבעי יעמדו בתור לגריטה.

יואב קיש: לא הבנתי.

<גבי בן הרוש: המסנן הזה עולה כמעט 6,000 יורו עם ההתקנה.

יואב קיש: 20 אלף שקלים.

<גבי בן הרוש: זה מה שהצעתי למשרד.

<גבי בן הרוש: האמן לי, אני הראשון שאסתובב עם פלאיירים ואעודד להתפטר מהמסננים האלה.

יואב קיש: אבל לא הבנתי מה אתה אומר.

<גבי בן הרוש: אני מדבר על המענק.

יואב קיש: יותר גריטה פחות מסננים?

יואב קיש: זה מה שאתה אומר?

<גבי בן הרוש: לדעתי, הכי טוב.

<אמיר זלצברג: אני רוצה להסביר שזה פתוח בפני בעל הרכב.

<אמיר זלצברג: הוא לא חייב ללכת באיזשהו מסלול.

<אמיר זלצברג: ולנו יש גם גמישות.

<אמיר זלצברג: אם נראה שיותר אנשים באים לגריטה - -

יואב קיש: מה שהוא אומר לך שיכול להיות שלך אישית או במעגלים שאתה מכיר רוב האנשים ירצו לגרוט.

יואב קיש: אבל יש אנשים שאולי המשמעות של גריטה היא כבדה מאוד תזרימית, והוא יעדיף לקבל מסנן ובטח אם נותנים לו אותו עם כל העלות שלו, ואז הוא ישרוד עוד כמה שנים.

יואב קיש: אני דווקא שמח לשמוע על הגמישות הזאת.

<גבי בן הרוש: בשבוע שעבר הייתה לי שיחה עם בעלי משאיות ישנות שפנו אליי ושאלו, מה קורה.

<גבי בן הרוש: אמרתי, יש חוק מ-2011,שאף אחד לא ייתמם.

<גבי בן הרוש: שאלתי, למה אתם לא זורקים את הרכבים?

<גבי בן הרוש: אז אמרו לי, יש לנו מנוף שמותקן – חבל.

<גבי בן הרוש: אבל אם הוא מקבל מענק כזה הוא נותן דמי קדימה או מזמין רכב ומתקדם.

<לירון אדלר מינקה: אבל הייתה חלופה של סבסוד, לא של 100% מהמסנן, אלא ש- - - הוא חלק מהמסנן.

<לירון אדלר מינקה: ואז יש יותר כסף לגריטה.

יואב קיש: אם זה ב-RIA אני רוצה אחר כך הצגה נפרדת של ה-RIA, ואז נדבר על ה-RIA באריכות.

יואב קיש: אנחנו נמשיך עם הדוברים.

יואב קיש: מהי התייחסות המשרד להגנת הסביבה לגבי תרגילים לקבל את ההטבה?

יואב קיש: הוא צודק.

יואב קיש: יש מישהו שמחזיק עשרה רכבים עם מחזור של חמישה מיליון שקלים, שניים מהם בבעיות, אז מחר הבן והבת שלו יקנו את הרכבים, ועכשיו תיתנו להם 100% מימון.

<אמיר זלצברג: אני אגיד שני דברים על זה: דבר ראשון,מבחינת הגריטה אין מגבלה.

<אמיר זלצברג: כל מי שיש לו צי רכב גדול הוא זכאי.

<אמיר זלצברג: הנושא שאתה התייחסת אליו הוא רלוונטי רק למסנן.

<אמיר זלצברג: יכול להיות שיעשו דברים כאלה.

<אמיר זלצברג: דבר ראשון, זה אומר שהוא יצטרך לעשות העברת בעלות; שנית, יש אצלנו תנאי שהוא חותם על הצהרת רואה חשבון שהרכב משמש רק אותו, אז הוא יצטרך למצוא רואה חשבון שיסכים לרמאות הזאת - -

יואב קיש: הוא לא יכול להגיד שהוא קונה את זה ומשכיר את זה לחברה?

יואב קיש: הוא לא חייב להיות המפעיל של הרכב.

<אמיר זלצברג: בתנאים של קבלת התמיכה הוא צריך לחתום שהוא באמת משתמש ברכב או שהרכב משמש אותו וכך הלאה.

<אמיר זלצברג: אני לא אומרת שזה - - -

יואב קיש: אה, אם הוא מחזיק רכב ונותן למישהו אחר להשתמש בו הוא לא רשאי לקבל את המימון?

יואב קיש: הוא קנה רכב ומחזיק אותו, ונותן למישהו להשתמש.

<אמיר זלצברג: בעל הרכב יכול לפנות לקבל את המענק.

<אמיר זלצברג: יתר על כן אם הרכב בשעבוד או בעיקול הוא לא יוכל לקבל מענק גריטה עד שהוא יסיר את זה.

<אמיר זלצברג: זה אני אומר ללא קשר.

יואב קיש: זה ברור.

<אמיר זלצברג: אני לא אומר שזה bullet proof ומוגן, אבל בסופו של דבר אתה עושה תוכנית כזאת, אתה שם את הבקרות שקיימות - -

יואב קיש: זאת אומרת אתם תמנעו ככל האפשר את התרגילים.

<אמיר זלצברג: כן.

יואב קיש: אני עובר ליער אמיר, בבקשה.

<יער אמיר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני מפורום חברות התחבורה הציבורית הפרטיות.

<יער אמיר: ראשית אני רוצה לברך את המשרד להגנת הסביבה על המהלך הזה.

<יער אמיר: כל פעולה למאבק בזיהום האוויר ולצמצום זיהום האוויר היא חשובה ומבורכת, ומצדנו אנחנו רואים את עצמנו שותפים לקידום המהלכים האלה.

<יער אמיר: לצערי, אנחנו לא רואים מענה הולם, לדעתנו, מהצד השני, וכמו ש"אגד" ציינו לגבי המשולש שהם פועלים בו עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד התחבורה, אנחנו לא חושבים שאנחנו לאותו שיתוף פעולה.

<יער אמיר: לא הייתה איתנו התייעצות לגבי התקנות האלה.

<יער אמיר: לא קיבלנו נוסח מוקדם, לצערנו.

יואב קיש: יש עכשיו נוסח.

יואב קיש: ראית אותו.

<יער אמיר: ראיתי אותו היום בבוקר.

יואב קיש: אז זאת ישיבה ראשונית, ותהיה עוד ישיבה, וזה בסדר.

יואב קיש: תוכלו גם לישיבה הבאה.

<יער אמיר: אני מדבר באופן כללי.

<יער אמיר: פנינו למשרד להגנת הסביבה מספר פעמים בנושאים של קידום הכנסת רכבים חשמליים למערך התחבורה הציבורית.

<יער אמיר: לצערנו, כרגע זה לא מסתייע, ואני אשמח אם המשרד יוכל למצוא את התקציב המתאים כדי לעודד רכש נוסף של אוטובוסים חשמליים.

<יער אמיר: לגבי התקנות הספציפיות אני רוצה להגיד שכמו ש"אגד" ו"דן" ציינו תוכניות ההצטיידות של חברות התחבורה הציבורית נגזרות ממשרד התחבורה וממכרזים להפעלת תחבורה ציבורית שהחברות מתמודדות בהן - -

יואב קיש: כמה רכבים אתה מייצג?

<יער אמיר: כ-5,000.

יואב קיש: כמה מתוכם בקטגוריה הבעייתית?

<יער אמיר: כמה עשרות בודדות.

<יער אמיר: אלה רכבים שאמורים לצאת משירות במהלך 2018 -2019.

יואב קיש: מה זאת אומרת לצאת שוב – גריטה?

<יער אמיר: או שהחברות מוכרות אותם במרבית המקרים לחו"ל ובדרך כלל זה גריטה.

יואב קיש: יש מכירה לשוק מקומי?

<יער אמיר: כמעט שלא.

<יער אמיר: אם כן זה מספרים זניחים בודדים, אחוזים בודדים.

יואב קיש: אבל עדיין אותם אחוזים בודדים זה רכב בעייתי שיצטרך לקבל טיפול.

<יער אמיר: הוא יצטרך לקבל מסנן.

<יער אמיר: ברוב המקרים הם נגרטים.

<יער אמיר: אם לא, הם נמכרים לחו"ל, ואם כן נשארו כמה אוטובוסים בודדים שאולי יימכרו לשוק המקומי.

<יער אמיר: אני לא יכול להגיד בוודאות שלא כי אני מייצג שבע חברות היום שמפעילות כ-5,000 אוטובוסים.

יואב קיש: אז גם מבחינת

יואב קיש: כם לוחות הזמנים זה נושא, ואם היה מדובר בשנתיים לא הייתה לכם בעיה.

<יער אמיר: נכון.

<יער אמיר: פשוט יש כמה מכרזים שאמורים להסתיים וכמה חדשים שאמורים להיכנס במקומם.

<יער אמיר: יש בהם כמה רכבים ישנים ברמת תקן יורו 3.

<יער אמיר: לדעתי, מתחת לתקן יורו 3 לא מופעלים.

<יער אמיר: אנחנו צריכים הערכה לגבי כמה רכבים בודדים.

<יער אמיר: עוד סוגייה אחת – גבי דיבר על הוראות צמצום זיהום אוויר ותלונות ציבור.

<יער אמיר: הדבר הזה מטיל עול מאוד כבד על התחבורה הציבורית - -

יואב קיש: על זה באמת לא דיברנו.

<יער אמיר: - - כיוון שכל אזרח שמתקשר וטוען שרכב פולט עשן ומזהם אוויר החברה מייד מחויבת להשבית אותו ולבצע תחזוקה תוך שלושה ימים.

<יער אמיר: הדבר גורר הרבה מאוד בעיות בתפעול השוטף של התחבורה הציבורית.

<יער אמיר: אם אוטובוס נעלם מהצי כי הוא צריך בדיקות זה דורש בעיות - -

יואב קיש: אתה יכול להתייחס לזה, בבקשה?

<יער אמיר: אני רק אציין עוד נקודה בהקשר הזה.

<יער אמיר: יש סוגייה שהיא לא פחות חשובה של תלונות חוזרות.

<יער אמיר: זאת אומרת רכב שהתלוננו עליו, נבדק, נמצא תקין וממשיך לפעול – אם תוך פרק זמן קצר מתקבלת עוד תלונה שוב חייבים להשבית אותו ולבצע את הבדיקה.

<יער אמיר: אנחנו נשמח אם תהיה אפשרות להרחיב את פרק הזמן בין תלונה לתלונה שבה נדרש לבדוק את הרכב.

יואב קיש: מה היום פרק הזמן?

<יער אמיר: אין פרק זמן.

<יער אמיר: זאת אומרת אם רכב ביצע בדיקה, ולמוחרת הוא קיבל תלונה הוא שוב צריך להיכנס לבדיקה.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לזה.

יואב קיש: קודם כול הבנו את נושא הזמן.

יואב קיש: הבעיה אצלך פחות חמורה מאשר אצל "אגד", לפחות במספרים, לפי מה ששמעתי.

יואב קיש: הנושא שכבר עלה קודם הוא מה קורה ואיך מתייחסים בעניין הזה לתלונות ציבור על זיהום אוויר ברכבים כבדים.

<אמיר זלצברג: אני אתייחס רק לגבי הנושא הזה.

<אמיר זלצברג: צריך להבין שהציבור היום מאוד מודע לעניין הזה, וכשהוא רואה אוטובוס שפולט עננים של עשן שחור או משאית שפולטת עשן, אנשים מאוד מודעים לנושא הזה, והם רוצים להתלונן ושהנושא יטופל.

יואב קיש: אתם מתלוננים על רכבים כבדים שנמצאים שמישים, אבל יש גם רכבים שנמצאים לא שמישים בעקבות התלונות.

יואב קיש: מה שיעור הרכבים הלא שמישים שמורדים בעקבות זה?

<יער אמיר: יש לי הנתונים שמצאתי בנושא הזה.

<יער אמיר: אם תרשה לי דקה לשלוף אותם.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: בינתיים אמיר ימשיך.

<אמיר זלצברג: אצלנו כשאנחנו עוצרים כלי רכב בצד הדרך ובודקים מי תקין ומי לא תקין באמצעות בדיקת מעבדה, לא באמצעות הבדיקה שבן אדם רואה עשן שחור – כאשר אנחנו באמת מכוונים לכלי הרכב הישנים יותר, הדיזלים הישנים האלה, אנחנו מגיעים גם ל-20% כלי רכב שאינם תקינים שגם אם היו מגיעים למכון רישוי הם לא היו עוברים.

<אמיר זלצברג: בנוסף לנו מאוד חשוב לערב את הציבור באכיפה.

<אמיר זלצברג: אני לא יודע כמה נתקלת בניידת שלנו, אבל יש בסך הכול שבע ניידות כאלה.

<אמיר זלצברג: ברגע שאתה משלב את כל הציבור במערך הפיקוח והאכיפה זה נותן מכפלת כוח מאוד משמעותית.

<אמיר זלצברג: גם כל אחד יודע שאם הוא רואה במראה האחורית שלו עשן שחור יוצא או כתם של פיח סביב האגזוז שלו הוא יודע שהוא צריך לטפל בזה, כי לא רק אם שוטר יתפוס אותו, אלא גם אם אזרח מודאג יראה הוא יוכל לטפל בזה.

<אמיר זלצברג: דבר נוסף כל מה שהם נדרשים לעשות אם הם מקבלים תלונה על עשן זה לבדוק; לגשת תוך שלושה ימי עבודה.

<אמיר זלצברג: הם לא צריכים להשבית מייד את הרכב.

<אמיר זלצברג: הם צריכים להגיע תוך שלושה ימי עבודה ולבצע בדיקה במכשור במעבדה.

<אמיר זלצברג: לחלק מהם יש המכשור אצלם בבית.

<אמיר זלצברג: ל"אגד", ל"דן" יש המכשור אצלם בבית, וחלק מהם הולכים למכון רישוי, ומבצעים את בדיקת העשן הזאת.

<אמיר זלצברג: אם הרכב תקין אז לא צריך לעשות כלום; אם הוא לא תקין צריך לתקן אותו או להשבית אותו.

יואב קיש: אמיר, כל מה שאמרת נכון, אבל אני מסייג את זה בדבר אחד – המהות.

יואב קיש: אם מתוך אלף תלונות אחד נמצאת מוצדקת אז כל מה שאמרת לא רלוונטי, ואלף פעם הטרדנו נהגים ועשינו בעיות.

יואב קיש: ואם זה להפך – 200 מתוך 1,000 אז כן?

יואב קיש: אני אומר, הפרופורציה הוא המשקל החשוב.

יואב קיש: כי אם בסוף אנשים רואים בעיניים משהו בעייתי ומתלוננים – ועזוב את "אגד" ו"דן" שעושים את זה בתוך הבית – אבל גם זאת השקעה בזמן וכסף.

יואב קיש: כל מה שאמרת נכון ועושה שכל, אבל אם בסוף זה הופך להיות מטרד שאין בו תועלת ולא מביא לתוצאה אמיתית אז אולי זה מיותר.

יואב קיש: נשמע את המספרים.

<יער אמיר: אדוני היושב-ראש, אנחנו ניתחתנו את הנתונים לשנת 2016.

<יער אמיר: ניתוח של שנת 2017 עוד לא הספקנו לבצע.

<יער אמיר: בנתונים שנמצאים אצלי אחוז התלונות המוצדקות הוא 3%.

יואב קיש: וכמה תלונות היו?

<יער אמיר: למעלה מ-200.

<יער אמיר: כ-240.

יואב קיש: זאת אומרת 240 התקשרו והתלוננו על רכב כבד, ומתוכם כשבעה רכבים הורדו בעקבות הבדיקות.

<גבי בן הרוש: אדוני, ברשותך, אני ביקשתי מ"אגד" לא לבדוק במוסכים שלהם כי זה לא אמין, אלא במוסכים חיצוניים.

<גבי בן הרוש: הם עשו את זה, והם הביאו לי את האישורים שהרכב תקין.

יואב קיש: "אגד", מה השיעור אצלכם?

<ניר לנדאו: אני לא - -

יואב קיש: אין לך פה המספרים?

<ניר לנדאו: אין לי פה המספרים.

<אמיר זלצברג: אני רוצה להגיב על זה כי הנתון שיער אמר – הם הציגו לנו אותו באמת.

<אמיר זלצברג: אולי זה לא המקום המתאים לפתוח את הסוגייה הזאת, אבל חלק מציי הרכב שהוא מייצג ביצעו את הבדיקה הזאת לא כנדרש.

<אמיר זלצברג: במקום לבצע את הבדיקה באמצעות מכשור הם ביצעו את הבדיקה באמצעות קצין תחבורה שהסתכל רק באופן ויזואלי, והוא החליט על דעת עצמו אם כן או לא.

<אמיר זלצברג: היו מקרים שזה נמצא בהליכי אכיפה.

<אמיר זלצברג: לכן אני לא חושב שהנתון הזה - -

יואב קיש: זה נכון?

<יער אמיר: המספרים האלה לא כוללים את החברות שאתה התייחסת אליהם.

יואב קיש: כל בדיקה כזאת מ-240 בדיקות זאת בדיקה ממוחשבת?

<יער אמיר: בדיקה במכון רישוי מורשה.

<אמיר זלצברג: זה לא הנתונים שהגיעו אלינו.

יואב קיש: איזה מספרים אתה מכיר?

יואב קיש: על הכביש אתה מגלה 20% שזה הרף הגבוה.

יואב קיש: מה אתה מגלה?

<אמיר זלצברג: כשאנחנו מטרגטים את הישנים אנחנו מגיעים ל-20%.

<אמיר זלצברג: אולי אבי גלנצר יודע להגיד ב"שלוף" – מתוך כלל כלי הרכב שמגיעים לבדיקת רישוי 5% נכשלים על זיהום אוויר?

<אבי גלנצר: אני יושב-ראש איגוד מכוני הרישוי בישראל.

<אבי גלנצר: מכלל הרכבים שמגיעים לרישוי ברכב בנזין הכישלונות הם כ-9%.

<אבי גלנצר: מאוד דומה לאירופה, דרך אגב.

<אבי גלנצר: ברכבי דיזל – בסביבות 11%.

<אבי גלנצר: אני רוצה לציין שהרבה מאוד מהרכבים שמגיעים בעקבות תלונות או הורדות מהכביש לרוב הם מטופלים בטרם הם מגיעים למכון הרישוי.

יואב קיש: מה זה "מטופלים"?

יואב קיש: שמים להם מסנן?

<אבי גלנצר: לא.

<אמיר זלצברג: תחזוקה.

<אמיר זלצברג: מתקנים אותם.

<אבי גלנצר: לוקחים אותם למוסך, מנקים את המסננים או מכוונים את מערכות ההזרקה.

יואב קיש: ואז זה משפיע?

<אבי גלנצר: בוודאי זה משפיע על תוצאות הבדיקה.

<אמיר זלצברג: יש לזה חשיבות מאוד גדולה.

<אמיר זלצברג: אם בציבור הכללי ברכבי דיזל 11% מכלי הרכב שמגיעים לטסט נכשלים בגלל זיהום אוויר אז הנתונים על האוכלוסייה שהציבור התלונן עליה שהיא מעשנת, שהיא רק 3% לא תאמו לזה.

יואב קיש: אבל אז מה שהוא אומר מסביר את זה.

<יער אמיר: אמיר, אתה שוכח שבקרב החברות שבפורום הרוב המכריע של הרכבים הוא מדגם יורו 5.

<גבי בן הרוש: 5 ו-6.

<יער אמיר: זאת אומרת אחוז הזיהום אמור להיות נמוך אצלם.

<אמיר זלצברג: זה נכון.

<אמיר זלצברג: יורו 5 או 6 - -

יואב קיש: אני יכול להגיד שיכול להיות שההסבר הוא בעקבות הטיפול או מה שעושים, ואז מורידים כי אז הייתי מצפה לקבל לפחות את אותם 10%-9%.

<יער אמיר: ההבדל הוא שחברות התחבורה הציבורית הפרטיות - -

יואב קיש: הבנתי.

יואב קיש: מה שאמרת כרגע לגבי הרכבים.

יואב קיש: אבל זה לא רק זה.

יואב קיש: אתה אומר שהצי שלכם חדיש יחסית, ולכן אתם גם לא ב-10% בסטנדרט.

יואב קיש: אתם סביב 3% גם ככה.

יואב קיש: מכיוון שזה נשמע מהלך משמעותי הייתי מנסה לחשוב אם רכב שקיבל תלונה ועבר בדיקה במכון חיצוני, אולי לתת לו פטור של כמה חודשים מתלונות אחרות.

<יער אמיר: אנחנו מבקשים שלושה חודשים.

יואב קיש: זה נראה לי סביר.

יואב קיש: לא צריך להחזיר אותו כל יום למכון.

<קריאה: זה גם עלויות.

יואב קיש: זה ברור שיש הרבה דברים שבאים עם זה.

<קריאה: זה גם תלונות אנונימיות.

יואב קיש: לישיבה הבאה שנדון בתקנות אני מבקש מהמשרד להביא נושא נוסף.

יואב קיש: אני לא רוצה לבטל את התלונות של הציבור.

יואב קיש: הן חשובות גם במודעות הכללית.

יואב קיש: בסופו של דבר זה מהלך שתורם להפחתה.

יואב קיש: אבל אני רוצה להקל על החברות ולאפשר לוודא.

יואב קיש: אבל רק רכב שנבדק במכון מורשה שנמצא תקין אז כל התלונות שיגיעו בשלושת החודשים לאחר מכן לא ידרשו בדיקה נוספת.

יואב קיש: נראה לי הגיוני.

יואב קיש: אם יש לכם התייחסות לזה, תתייחסו.

יואב קיש: אני ממשיך עם הדוברים.

יואב קיש: איזבלה קרקיס, משרד הבריאות, בבקשה.

יואב קיש: ראיתי שהשר הביא חתימה.

<איזבלה קרקיס: שלום לכולכם.

<איזבלה קרקיס: שמי ד"ר איזבלה קרקיס, מנהלת המחלקה לאפידמיולוגיה סביבתית במשרד הבריאות.

<איזבלה קרקיס: אני רוצה להדגיש את המשמעות של המהלך לבריאות הציבור.

<איזבלה קרקיס: הביסוס של החישובים וההצדקה של התהליך הוא על בסיס חלקיקים שהם המטרד החשוב ביותר של זיהום האוויר, והוא מקושר במחקרים לתחלואה כרונית.

<איזבלה קרקיס: חלק מהמחקרים בוצעו גם בארץ, ואנחנו מסתמכים גם על המחקרים שבוצעו בחו"ל.

<איזבלה קרקיס: אחד המחקרים שבוצעו בארץ על אוכלוסיית הילדים מצביעה על קשר מאוד משמעותי לקרבה של כבישים גדולים לתחלואה במערכת הנשימה בילדים.

<איזבלה קרקיס: חשוב לציין שזאת תחלואה מאוד קשה ומשמעותית, וזה עומס על כלל האוכלוסייה במדינה.

<איזבלה קרקיס: החלקיקים הנשימים מוגדרים כחומר מסרטן.

<איזבלה קרקיס: להגדיל את התחלואה והסיכון של כל האוכלוסייה בארץ.

<איזבלה קרקיס: לפי ארגון הבריאות העולמי, החלקיקים הנשימים מוגדרים מסרטנים, וכאן החשיבות של הטיפול בחומר הזה כדי להקטין את החשיפה ואת הסיכון של התחלואה בקרב הציבור בארץ.

<איזבלה קרקיס: על סמך הנתונים האלה אנחנו תומכים במהלך, ולדעתנו, זמן שנלקח כאן כדי לשפר ולהכניס לתוקף את כל התקנות האלה הוא חשוב.

<איזבלה קרקיס: האוכלוסייה ממשיכה להיות חשופה, וצריך להביא את הנתונים בחשבון ולהקטין את החשיפה של האוכלוסייה באופן כללי.

<איזבלה קרקיס: לגבי אזור נקי מזיהום אוויר – יחד עם המשרד להגנת הסביבה עבדנו על הנתונים של שלושת האזורים הגדולים בארץ – חיפה, ירושלים ואזור תל-אביב הגדולה.

<איזבלה קרקיס: לדעתנו, כל המהלך הזה חיובי מאוד להורדת תחלואה וסיכונים בריאותיים באוכלוסייה.

<איזבלה קרקיס: כך שלדעתנו, ככל שימהרו בהכנסה של האזורים זה לטובת האוכלוסייה, ואנחנו נתמוך בתהליך.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: רונן חיריק, ארגון חברות ההסעה, בבקשה.

<רונן חיריק: בנוסף למה שהוא ביקש ואישרת לגבי שלושה חודשים, יש רכבים שעושים היום טסט, והם יהיו פטורים כי בטסט בודקים להם גם זיהום אוויר.

<רונן חיריק: אז שיהיה אפשרי שבמשך אותם שלושה חודשים נוכל לתת ניירת שהרכב ביצע טסט ועשו לו בדיקת עשן, וזה תקין, ושזה יתפוס, והוא לא יצטרך גם במסגרת הזאת לעשות בדיקה נוספת.

יואב קיש: אתה אומר שזה אותו דבר ממילא.

<רונן חיריק: חד-משמעית.

יואב קיש: זאת אומרת גם אם הוא עשה טסט ובדקו אותו אז זה אמור להיות רלוונטי לפחות לשלושה חודשים.

יואב קיש: לצורך העניין כל בדיקה – בטסט או בעקבות זה – תיתן פטור לשלושה חודשים מתלונה אחרת.

יואב קיש: אני לא רוצה שתחליטו עכשיו.

יואב קיש: תבחנו את זה.

יואב קיש: אבל חשוב לי שלדיון הבא תגיעו עם זה.

<רן סלבצקי: אבל רק לעניין תלונות ציבור.

<רן סלבצקי: אם עצרנו ניידת ובדקנו - -

יואב קיש: רק לעניין תלונות ציבור.

<ישראל דנציגר: חברים, קיבלנו את בקשת יושב-ראש הוועדה.

<ישראל דנציגר: בשביל הפגישה הבאה נבדוק איך אפשר עדיין לקבל את קבילות הציבור כי זה חשוב, אבל לראות איך מקלים עם האנשים שתחתיהם.

<ישראל דנציגר: נבדוק אצלנו ונחזור עם תשובה.

יואב קיש: מאה אחוז.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: עוד משהו?

<רונן חיריק: חברות ההסעה הפרטיות מחזיקות היום כ-18,800 רכבים מסוגים שונים: אוטובוסים, טרנזיטים מכל מיני סוגים.

<רונן חיריק: אני מבקש אם נוכל להיפגש עם המשרד להגנת הסביבה כדי לגבש ולראות את הדברים מקרוב יותר כדי שנוכל להתייעל ולעמוד בסטנדרטים.

יואב קיש: לא הבנתי.

יואב קיש: כמה רכבים בעייתיים יש לכם מתוך 18,800?

יואב קיש: אם כל הרכבים הם מתחת לגיל 10 אז אין לך בעיה בעיקרון.

<רונן חיריק: אבל עדיין יש בעיה עם אוטובוס שהוא בן 9-8 שנים.

<רונן חיריק: יש גם נושא של עלויות של אוטובוס.

<רונן חיריק: אוטובוס בן 10 שנים, כמעט אין לו מחיר.

<רונן חיריק: המדינה מאפשרת לנסוע באוטובוס, אבל לא להסיע במשרד הביטחון ובמשרד החינוך מעל 10 שנים, אבל היא מרשה אוטובוס שינוע בכבישים עד 20 שנה.

<רונן חיריק: בדרך כלל האוטובוסים האלה לא נוסעים 20 שנה בכבישים.

<רונן חיריק: אפשר לעשות בדיקה.

יואב קיש: לא הבנתי מה אתה רוצה.

<רונן חיריק: מה יקרה עם אוטובוס שהם בני שבע שנים?

יואב קיש: אבל מה הבעיה שלהם?

יואב קיש: הם לא מזהמים.

יואב קיש: הם יורו 5, לא?

<רונן חיריק: יורו 6 זה רק מ-2016.

<אמיר זלצברג: הם לא תחת התוכנית הזאת.

<רונן חיריק: הם עושים איזשהו זיהום ואף אחד - -

יואב קיש: הם לא ישנים, לא מוגדרים בזיהום.

יואב קיש: הם לא ב-15 אלף, הם ב-70 אלף?

<אמיר זלצברג: גם לא.

יואב קיש: אז אתם לא שם.

<רונן חיריק: אנחנו בכל מקרה לא שם.

<רונן חיריק: אוטובוס עד 10 שנים בכלל לא בקטגוריה.

<רונן חיריק: הוא לא מזהם, הוא יכול להיכנס לכל מקום.

יואב קיש: מי את, גברתי?

<חגית נובו: אני חגית מהמשרד להגנת הסביבה.

יואב קיש: תפקידך?

<חגית נובו: אני עובדת עם אמיר באגף התחבורה.

<חגית נובו: ההשפעה היחידה היא שברישיון הרכב שלכם יופיע שאתם רכב רגיל, ולא רכב פחת זיהום או רכב נקי.

<חגית נובו: זאת ההשפעה היחידה שתהיה מהתקנות האלה.

יואב קיש: מי שהצי שלו לא חורג מעל 10 שנים, לצורך העניין לא יהיו לו שום השפעות כלכליות בסיפור הזה.

יואב קיש: הבנו נכון?

<רונן חיריק: כן, תודה.

יואב קיש: יצחק צרויה מחברת "דן", בבקשה.

<יצחק צרויה: סיימתי.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: מאיה יעקובס, אחרונת הדוברים, מנכ"לית עמותת "צלול".

<מאיה יעקובס: תודה רבה.

<מאיה יעקובס: ברכות על התפקיד החדש והחשוב וברכות גם על קיום הדיון הזה.

<מאיה יעקובס: אני יושבת כאן היום בשני כובעים: גם כמנכ"לית עמותת "צלול".

<מאיה יעקובס: הים מושפע מאוד מנושא זיהום האוויר גם בגלל התחבורה.

<מאיה יעקובס: רק בסוף השבוע האחרון התפרסמה כתבה גדולה ב-YNET בנושא ההתחמצנות הימים והאוקיינוסים כתוצאה מזיהום אוויר.

<מאיה יעקובס: בעצם המשמעות היא פחות ייצור של חמצן לרווחת כולנו.

<מאיה יעקובס: לכן גם הנושא של הים הוא מאוד חשוב בנושא של זיהום אוויר.

<מאיה יעקובס: אבל אני יושבת פה גם כנציגת תושבים כחלק מארגון אזרחי שנקרא "בינוי שפוי".

<מאיה יעקובס: אני אחת המובילות שלו.

<מאיה יעקובס: "בינוי שפוי" נועד לטפל בכל מה שקשור בתכנון ובבינוי בארץ בכלל, והנושא של תחבורה ציבורית בפרט עומד בסדר העדיפויות שלנו.

<מאיה יעקובס: הדיון כאן הוא מאוד חשוב.

<מאיה יעקובס: אנחנו חיכינו הרבה מאוד זמן שיהיו דיונים בנושאים האלה כאן.

<מאיה יעקובס: לצערי – אבסורד שאני אומרת את זה כצערי, אבל מחר יש עוד דיון בנושא של תחבורה בוועדת כלכלה, ולכן הנושא החשוב ביותר - -

יואב קיש: באיזה נושא?

<מאיה יעקובס: - - נושא של תחבורה ציבורית.

<מאיה יעקובס: היה חשוב מאוד, וזה בדיוק עוד לקח לכך שיש היום בעיה גדולה וברורה לרבים שכל הנושא של תחבורה בכלל ותחבורה פרטית וציבורית היא מפגע חמור מאוד, ויש צורך במטה לאומי לפתרון הבעיה הזאת, וצריך להסתכל בראייה מערכתית הרבה יותר גדולה.

<מאיה יעקובס: הנושא של זיהום אוויר כתוצאה מתחבורה לא מתכתב מספיק עם העובדה שהממשלה שמה לעצמה יעד לייבא כמה שיותר רכבים כי זה מבחינתה המפתח לצמיחה.

<מאיה יעקובס: מבחינתם כשמייבאים עוד ועוד רכבים והנושא של הדלק מכניסים 40 מיליארד שקל לקופת המדינה.

<מאיה יעקובס: כמובן, אי אפשר לבטל את הסכומים האלה, אבל לא סופרים מנגד את הנזקים הכבדים מאוד לבריאות הציבור שיש כתוצאה מזיהום האוויר והעלויות הכבדות שיש מאובדן שעות עבודה למשק – מאות אלפי שעות שהולכות לאיבוד בפקקים, תאונות דרכים.

<מאיה יעקובס: יש פה מיליארדים רבים שלא נספרים בצד השני.

<מאיה יעקובס: הייתי שמחה אם אתה תרים את הכפפה בתור חבר כנסת חזק שיש לו קשרים גם במקומות גבוהים בליכוד כדי לייצר כזה מטה לאומי ושיח הרבה יותר גדול והרבה יותר חשוב בנושא הזה.

<מאיה יעקובס: ברמה פרטנית אין לנו כאן נציגים מעיריית תל-אביב.

<מאיה יעקובס: תל-אביב היא עיר עם בעיות קשות מאוד של זיהום אוויר בגלל תחבורה ציבורית.

<מאיה יעקובס: אנחנו מכירים שבמשרד התחבורה יש להם קשיים מול עיריית תל-אביב שמשום מה לא מאמצים את כל התקנות, המסננים והדרישות של המשרד להגנת הסביבה.

<מאיה יעקובס: בעבר היו ניסיונות להוציא את האוטובוסים הכפולים מתוך העיר מתוך מחשבה שאין להם דרישה ציבורית, ולהחליף אותם במיניבוסים קטנים ולתת גישה שהיא פחות מזהמת בפיח שהם מייצרים, ותיתן מענה טוב יותר לצורך הציבורי.

<מאיה יעקובס: אנחנו נכנסים עכשיו לשנת בחירות לרשויות המקומיות.

<מאיה יעקובס: אחת הבעיות שאנחנו שומעים כבר היום זה שראשי הרשויות המקומיות מפחדים לריב עם הציבור שלא מבין מה המשמעות של נתיבי תחבורה ציבורית.

<מאיה יעקובס: לכן יש סיכוי סביר שיעכבו את הנושא הזה, לפחות בשנה הקרובה שהיא שנת הבחירות המקומיות.

<מאיה יעקובס: חשוב לפעול חזק מאוד מול ראשי הרשויות כדי למנוע עיכובים נוספים בעניין הזה.

<מאיה יעקובס: בחיפה אנחנו רואים שיש בעיה של הרכבת.

<מאיה יעקובס: תחבורה ציבורית ורכבות בפרט צריכות להיות המענה הגדול ביותר.

<מאיה יעקובס: עיריית חיפה מתמודדת עם סוגייה שבה הרכבת שמתוכננת להיסלל ולעזור בהורדת העומס לא תיתן מענה לרוב הציבור שרוצה לצאת ולהיכנס ולעבוד במרחבים שסבי העיר חיפה ולהגיע לתל-אביב ולמקומות אחרים.

<מאיה יעקובס: יש המון - - -.

<מאיה יעקובס: זיהום האוויר שנגרם מתחבורה הוא נושא מאוד חשוב ואקוטי שיש לו השלכות לכיוונים רבים.

<מאיה יעקובס: חשוב לא לצמצם את זה לתקנות מהסוג הזה, אלא להסתכל על זה ולתת לזה טיפול הוליסטי מבריא בראייה מערכתית.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: היועצת המשפטית, בבקשה.

<לירון אדלר מינקה: כמה הערות.

<לירון אדלר מינקה: לגבי הנושא שנשמע כאן בהתחלה בעניין ההתייעצות עם משרד הבריאות – זה לא רק עניין פורמלי.

<לירון אדלר מינקה: בעצם כל הסמכות של התקנת תקנות והסמכות של ההתייעצות לגבי תקנות מסוימות היא סמכות שנתונה בסופו של דבר לשרים.

<לירון אדלר מינקה: כמובן, הגורמים המקצועיים מבינים את הפרטים, והם האנשים המקצועיים.

<לירון אדלר מינקה: אבל דווקא מתוך זה שאנחנו לא רוצים להשאיר הכול רק לגורמים המקצועיים חשוב – וזה דבר מקובל – שכששר מתחלף והוגשו תקנות על-ידי שר מסוים, והשר התחלף אז השר החדש צריך לחתום.

<לירון אדלר מינקה: כשיש התייעצות עם שר מסוים והשר התחלף אנחנו רוצים להתייעץ גם עם השר כי יש גם עניינים של מדיניות.

<לירון אדלר מינקה: אנחנו לא רוצים להשאיר את זה רק בידי הגורמים המקצועיים.

<לירון אדלר מינקה: ברגע שמתחלף שר בראשות המשרד הדרישה היא לעשות התייעצות עם השר החדש, ולכן זה לא רק נושא פרוצדורלי מנהלי, והוא היה חשוב כדי שהתקנות יונחו על שולחן הוועדה בידיעה שכל השרים השותפים אכן מסכימים לתקנות.

<ישראל דנציגר: הבאנו במהירות.

<לירון אדלר מינקה: אוקיי.

<לירון אדלר מינקה: התקנות הגיעו לעיונינו ממש לקראת סוף השבוע.

<לירון אדלר מינקה: אלה תקנות שיש להן השפעה כבדת משקל לכל הכיוונים.

<לירון אדלר מינקה: מצד אחד הן יכולות להביא תועלת סביבתית רבה, ומצד שני ההשפעה הכלכלית שלהם היא לא מועטה.

<לירון אדלר מינקה: אלה באמת סכומים גדולים מאוד של כסף לכל הגורמים המעורבים ולכל מי שמושפע מהתקנות.

<לירון אדלר מינקה: לכן צריך להתייחס אליהם בכל הרצינות ולראות שמה שאנחנו מתקינים זה משהו שכולם יכולים לעמוד בו, שהוא סביר מבחינת ההוצאה שאנחנו מטילים על האנשים שעוסקים בתחום.

<לירון אדלר מינקה: כמה שאנחנו רוצים לשפר את הסביבה צריך לראות שגם מהצד השני אנחנו לא פוגעים יותר מדי באנשים שמעורבים.

<לירון אדלר מינקה: אז יש כאן כמה עניינים שצריך לבדוק אם הם מתואמים: גם מול נותני השירות הממשלתיים – צה"ל, כיבוי אש, משטרה – שלא היו פה.

<לירון אדלר מינקה: אני לא יודעת כמה אתם מתואמים וכמה רכבים יש אצלם, ואיך זה משפיע עליהם.

<לירון אדלר מינקה: בעניין החברות הגדולות – אני מבינה, ולפחות זה עלה מה-RIA שהיו הוראות של המשרד להגנת הסביבה, אז לא לגמרי ברור איך התקנות האלה מסתנכרנות עם ההוראות האלה בלוחות הזמנים.

<לירון אדלר מינקה: כרגע לפי נוסח התקנות, איסור על נהיגה ברכב ישן הוא אחרי שלושה חודשים.

<לירון אדלר מינקה: לא הוזכר פה הנושא של הרישוי כמו שנאמר כאן.

<לירון אדלר מינקה: צריך להביא בחשבון את הנושא של רכב מזהם.

<לירון אדלר מינקה: אנחנו אומרים פה שרכב מזהם לא חייב להתקין מסנן חלקיקים, אלא רק צריך לסמן את עצמו כרכב מזהם.

<לירון אדלר מינקה: מצד אחד כשאין לנו מספיק אזורי אוויר נקי אין לנו כל כך תועלת בתקנה הזאת.

<לירון אדלר מינקה: כי כל התועלת של התקנה של רכב מזהם היא רק ברגע שיש לנו אזורי אוויר נקי, אחרת אין לנו תמריץ.

<לירון אדלר מינקה: מצד שני ככל שיש לנו יותר אזורי אוויר נקי, וכן היינו רוצים לעודד את הדבר הזה אז צריך לשים לב שכל התמיכות הן רק לרכב כבד ישן.

<לירון אדלר מינקה: אתם אומרים שבחיפה מצאתם פתרון.

<לירון אדלר מינקה: אני מניחה שלכל מקום ימצאו את הפתרון, אבל השאלה אם יש צפי לדבר הזה - -

יואב קיש: הגריטה זה לכולם, לכל ה-80 אלף.

יואב קיש: רק המסנן.

<אמיר זלצברג: זה לכל הכבדים.

יואב קיש: רק המסננים.

יואב קיש: המימון המלא למסננים.

<לירון אדלר מינקה: המסננים נכנסים רק לרכב כבד ישן, אבל מענקי הגריטה הם לרכב מזהם?

<אמיר זלצברג: כן, גריטה היא לרכב כבד ישן.

יואב קיש: רק ל-15 אלף?

<לירון אדלר מינקה: לא לרכב מזהם.

יואב קיש: רק ל-15 אלף?

<חגית נובו: ללא תלות בסוג הבעלות על הרכב או במחזור עסקים.

<חגית נובו: זאת הייתה הכוונה.

יואב קיש: אבל זה רק 15 אלף.

יואב קיש: אז את צודקת.

<לירון אדלר מינקה: יש עניין פה בנושא של רכב מזהם גם מהבחינה שרכב יכול לא להיכנס לעיר.

<לירון אדלר מינקה: גם בחיפה אני מניחה שהבעיה הזאת עלתה.

<לירון אדלר מינקה: גם אמרו פה שזאת עיר נמל.

<לירון אדלר מינקה: אני מניחה שרכבי שירות לא באמת יכולים לא להיכנס לעיר.

<לירון אדלר מינקה: לכן המסנן הוא משהו שהם צריכים להביא בחשבון.

<לירון אדלר מינקה: אפשר גם לא לתת תמיכות, ולהגיד שזאת החובה ובה צריך לעמוד, אבל אז צריך לראות איך עושים את זה בצורה מדורגת.

<לירון אדלר מינקה: התקנות לא נוגעות כאן לגמרי בזה.

<לירון אדלר מינקה: רכב מזהם תמיד תלוי במהלכים שיתרחשו בהמשך, אבל צריך להביא את הדברים האלה בחשבון של הצפי – תוך כמה זמן רוצים בתל-אביב, תוך כמה זמן רוצים בירושלים – כדי שתהיה משמעות לתקנות האלה.

<לירון אדלר מינקה: אני רק מאירה את הדברים באופן כללי.

<לירון אדלר מינקה: לגבי ה-RIA – היושב-ראש ביקש לדבר על זה בנפרד.

<לירון אדלר מינקה: הוצגו שם כמה חלופות.

<לירון אדלר מינקה: האמת שלנו עלו שאלות, למה נבחרה חלופה אחת ולא חלופה אחרת שהוצגה שם.

<לירון אדלר מינקה: לגבי הסדרה בעולם – תואר שם באופן כללי, אבל היינו רוצים לדעת לגבי סוגים של חוקים ותקנות שיש בעולם.

<לירון אדלר מינקה: אלה גם חלק מהחובות שנובעות מחוק אוויר.

<לירון אדלר מינקה: יש לנו עוד הערות לנוסח של התקנות גם לגבי סוג הענישה.

<לירון אדלר מינקה: נעשה עבודה מול המשרד עד הדיון הבא שהיינו שמחים לעשות גם לפני הדיון הזה, אבל שוב בגלל קוצר הזמנים.

יואב קיש: תודה.

<רן סלבצקי: אפשר להתייחס לחלק מההערות?

יואב קיש: אנחנו נעשה את הכול בדיון הבא.

<קריאה: תהיה עבודה מקדימה, אני מבין.

יואב קיש: כן, ברור.

יואב קיש: ראשית אני רוצה לברך את המשרד להגנת הסביבה על עבודה מאוד חשובה.

יואב קיש: המלחמה בזיהום מצילה חיים.

יואב קיש: זה פחות סקסי מתאונות דרכים, אבל לא פחות חשוב.

<גבי בן הרוש: אז למה זה לא בכל הארץ, אדוני?

יואב קיש: סליחה, לא להפריע עכשיו.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שעלו פה בדיון, ובדיון הבא כבר נקריא את התקנות, ואני מקווה שתהיה נוכחות יותר משמעות של חברי כנסת.

יואב קיש: נשתדל לא לעשות את זה ביום ראשון, אלא ביום שיהיו יותר חברי כנסת.

יואב קיש: בעיקרון כמה דברים: ראשית תציגו את ה-RIA.

יואב קיש: זה יהיה הדבר הראשון שנתחיל איתו.

יואב קיש: אני מקווה שעד אז יהיה הסדר עם כיבוי אש וכל מה שנשאר פתוח; הנושא הכי משמעותי, להבנתי, מעבר ל-RIA ולמשמעויות הכלכליות על המגזר האזרחי זה לוחות זמנים.

יואב קיש: אין ספק שיש פה טרייד-אוף, שמצד אחד אנחנו כמה שיותר מהר מרוויחים את הרווחים שלנו בחיי אדם מול העומס שאנחנו מטילים על המגזר העסקי.

יואב קיש: זה יהיה מהות הדיון.

יואב קיש: עוד לא ראיתי את לוח הזמנים שהצעתם, אבל אני בהחלט יכול להבין את הבעיות שלוח זמנים קצר מדי יכול להטיל קושי משמעותי מאוד על המגזר האזרחי והעסקי, ואנחנו כמובן נתחשב בכל הגורמים בדיון הבא.

יואב קיש: לדעתי, לשם אנחנו נתנקז.

יואב קיש: כמו שאמרנו, תנו לנו גם תשובה על תלונות ציבור לגבי רכב שעבר במכון מורשה בדיקה, אם לתת לו גרייס של שלושה חודשים לבדיקה חוזרת.

יואב קיש: תודה רבה לכולם.

יואב קיש: תהיה עוד הזדמנות לדבר גם בסיבוב הבא.

יואב קיש: הישיבה נעולה.