הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 150, 2018-02-05 00:00

רחל עזריה: אני פותחת ישיבת מעקב בנושא:

רחל עזריה: היערכות ליישום חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4), התשע"ז-2017 (מ/1127) – הלוואות והשקעות המונים, P2P.

רחל עזריה: החוק נכנס לתוקף כבר ב-1 בפברואר.

רחל עזריה: בישיבה הקודמת, ב-11 בדצמבר, בסיכום הישיבה ביקשתי מן הפיקוח על הבנקים ומרשות שוק ההון לשבת ביחד, לנסות להסדיר את עניין ה-MOU, לנסות להגיע להסכמות.

רחל עזריה: אחד הדברים היפים שהיו בחקיקה הוא שהצלחנו להגיע להסכמות.

רחל עזריה: קיוויתי שהרוח הזאת תימשך.

רחל עזריה: אשמח לשמוע עדכונים.

רחל עזריה: נתחיל עם בנק ישראל, תגידו איפה הדברים עומדים, גם מבחינת ה-MOU וגם בכלל, לקראת ההתקדמות אחרי העבודה שעשינו.

רחל עזריה: סימה שפיצר, את רוצה לפתוח?

רחל עזריה: פשוט תציגי את הדברים.

רחל עזריה: אחר כך אבקש מנציגי שוק ההון להציג את הדברים.

רחל עזריה: אחר כך אבקש גם מהארגונים, מהחברות, הפלטפורמות והפינטק להציג איפה הדברים עומדים מבחינתכם, כדי שנוכל להבין בדיוק מה המצב ולהתקדם.

רחל עזריה: אני מבקשת, בלי הערות, תשמרו הכול אצלכם ואחר כך תוכלו לדבר.

רחל עזריה: בבקשה.

<סימה שפיצר: קודם כול, נציין שהתשובה שלנו מתחלקת לשני תהליכים שונים ומרכזיים.

<סימה שפיצר: האחד הוא ההתייחסות שלנו ל-P2P ולפלטפורמות, והשני לפינטקים, שאנחנו קוראים להם מוסדות תשלום.

<סימה שפיצר: יש הצעת חוק, שצריך לקדם אותה, בנושא הזה, שמשרד האוצר מוביל אותה, ובנק ישראל שותף לה, רשות שוק ההון שותפה לה ויש לה שותפים חשובים גם במשרד המשפטים וכולי.

<סימה שפיצר: לגבי ה-P2P – החקיקה נכנסה לתוקף ב-1 בפברואר.

<סימה שפיצר: טיוטת צו פורסמה, אבל עדיין היא לא סופית ולא הוגשה לכנסת.

<סימה שפיצר: יש לנו הערות ביחס לטיוטת הצו.

<סימה שפיצר: אנחנו מקווים מאוד שהן יתקבלו מכיוון שחשוב לנו שהסטנדרטים של הפלטפורמות יהיו כאלה שיוכלו לספק את הבנקים ושבסופו של דבר הבנקים לא יצטרכו לשאת בנטל של האחריות לגופים שלא נבדקים.

<סימה שפיצר: נמצא אתי פה רונן ניסים מן המחלקה המשפטית שאחר כך יוכל לפרט.

<סימה שפיצר: רק לצורך ההמחשה: יותר מ-70% מן הפעילות של הפלטפורמות, לפי מה שאנחנו רואים מהיקפי הפעילות, לא ייכללו בכלל בצו כי הספים שנקבעו הם כאלה שמרבית הפעילויות, יותר מ-70% בכלל לא נכללות בצו החדש.

<סימה שפיצר: חשוב לנו שהפלטפורמות יעשו את הפעילות שלהן בהתאם לסטנדרטים וזה יוריד את הנטל מבחינת המערכת הבנקאית.

<סימה שפיצר: לנו חשוב מאוד שהבנקים לא יהיו הגורם של החיכוך שכל הזמן שואל שאלות וכל הזמן מבקש הבהרות מכיוון שהוא רואה את עצמו כאחראי, וגם אנחנו כפיקוח על הבנקים עדיין רואים אותו כאחראי לסיכונים בכל התחומים שיכולים להיות בפלטפורמות, אבל בפרט נחדד את הנושא של איסור הלבנת הון והחקיקה של ה"פטקא" (FATCA).

<סימה שפיצר: ביחס ל-P2P קיבלנו תלונות והשתדלנו להשיב עליהן בהקדם האפשרי.

<סימה שפיצר: העברנו אותן לבנקים.

<סימה שפיצר: אני רוצה להגיד שככלל אין לנו שום כוונה להצדיק את הבנקים באופן אוטומטי, ובכל דבר נדרשו לתת לנו הסברים.

<סימה שפיצר: היו תקלות שנגרמו בבנקים, בעיקר בגופים הגדולים, הם אלה שיותר נתקלים בתקלות, מכיוון שהיום הפעילות שלהם, כל עוד הצו לא נכנס לתוקף, היא פעילות מרובת נהנים.

<סימה שפיצר: בחשבונות יש אלפי נהנים, 2,000–3,000 נהנים בחשבון.

<סימה שפיצר: כל העברה של כסף עוברת בדיקות מכל אלפי הנהנים וזה יוצר תקלות בהעברה.

<סימה שפיצר: חשוב לנו שהצו ייכנס לתוקף בהקדם האפשרי.

<סימה שפיצר: לכן אנחנו קוראים לרשות שוק ההון ולרשות לאיסור הלבנת הון כמה שיותר מהר להתקין את הצו, כדי שנוכל להקל על הפלטפורמות ועל הנהנים שלהן ועל הבנקים.

<סימה שפיצר: זה בעניין הזה.

<סימה שפיצר: כמובן צריך להבין שמדובר בחבלי הלידה של הלימוד של הבנקים.

<סימה שפיצר: כל פלטפורמה שמגיעה, יש לה את הייחודיות שלה.

<סימה שפיצר: אחת עוסקת יותר עם עסקים, השנייה עוסקת עם פרטיים, השלישית עוסקת במשכנתאות, ויש כבר כנראה שש פלטפורמות, ועוד כמה שמבקשות – לפחות לפי מה שאנחנו רואים מן הבנקים – לפתוח חשבונות בימים אלה.

חיים ילין: הפלטפורמה היא טכניקה.

חיים ילין: יש לי שאלה לגבי מה שהיא אמרה.

רחל עזריה: אני מבקשת שתיתן לה לסיים.

רחל עזריה: הערות ביניים אפשר להעיר אבל שאלות נשאל בהמשך.

<סימה שפיצר: חידדת משהו שרציתי להתייחס אליו אחר כך.

<סימה שפיצר: אולי אקדים את התשובה.

<סימה שפיצר: זו שאלה טובה כי יש כבר תשובה.

רחל עזריה: אבל הוא לא ימשיך בשאלות טובות, גם אם הן מעולות.

חיים ילין: עוד מעט אצטרך ללכת ולא יהיו לי יותר שאלות.

רחל עזריה: אני רוצה שתספיק.

<סימה שפיצר: אני רוצה שגם אחרים יוכלו לענות ולהגיד, לא רק אני.

<סימה שפיצר: כאשר בנק פותח חשבון לכל מוסד, אפילו לבנק אחר וללקוח אחר, יש לו חובה, על פי הסטנדרטים הבין-לאומיים, לעשות פעילות של "הכר את הלקוח".

<סימה שפיצר: הוא צריך להבין מי הלקוח, מה אופי הפעילות, מה סוג הלקוחות, מה היקפי הפעילות הצפויים בחשבון, מה הפעילות הרגילה בחשבון, ועדיין יש אחריות, לפי הסטנדרטים הבין-לאומיים, לנטר את הפעילות הבלתי רגילה בחשבון.

<סימה שפיצר: כלומר בין הפלטפורמה לבין הבנק צריכה להיות מערכת יחסים שוטפת וצמודה, כמו שקיימת מול כל המתחרים האחרים של הבנקים.

<סימה שפיצר: אנחנו יודעים על אלפי חברות שפותחות חשבון ומצליחות לנהל את החשבון שלהן בבנק כי הם משתפים פעולה.

<סימה שפיצר: במקום שיש בעיה של חוסר שיתוף פעולה, כאשר פלטפורמה אומרת: "אני לא מוכנה לתת לך מידע מה סוג הלקוחות," בטענה של פגיעה בתחרות, אז אנחנו כן נבקש לקבל מידע כללי, לא מי הלקוח ומי פתח את החשבון בפלטפורמה, אבל מידע כללי לגבי סוג הלקוחות ואופי הלקוחות.

<סימה שפיצר: צריך לזכור שהבנקים רואים מי מעביר את הכסף כי הם בסוף המוסד שמקבל את התשלומים.

<סימה שפיצר: זה יכול להיות העברות מחוץ לארץ, זה יכול להיות העברות בתוך הארץ, אבל הם רואים את הצד השני.

<סימה שפיצר: לכן התשובות צריכות להתאים לסוג הלקוחות כי זה האחריות של הבנק.

<סימה שפיצר: אנחנו מבחינתנו מתכוונים להכניס בחוזר – ותיכף אתייחס לחוזר – איסור מוחלט לעשות כל שימוש, מלבד לצורך ניהול סיכונים.

<סימה שפיצר: אסור לפנות ללקוח ולהציע לו מוצרים, אסור לעשות כל שימוש אחר מלבד לצורך ניהול הסיכונים והחובות המוטלות על הבנק לפי כל דין אחר.

<סימה שפיצר: אם יש הסכמה בין שני הצדדים להתנהל ולמסור מידע על הפרטים אז אין תשובה של מידע גנרי כי לכל פלטפורמה יש את הייחודיות שלה, בגלל זה היא קמה, יש לה את הייחודיות, ואנחנו מצפים לשיתוף פעולה בין שני הצדדים.

<סימה שפיצר: אנחנו פה על תקן "המבוגר האחראי", אבל אני חושבת שכל הרגולטורים צריכים להיות באותה סיטואציה ולגבות את שיתוף הפעולה בין שני הצדדים.

<סימה שפיצר: נראה לי שאם זה ייצא מכאן אז זה יקבל גיבוי חשוב.

<סימה שפיצר: לעניין החוזר עצמו, חשוב לנו שהחוזר ייצא בשיתוף פעולה עם רשות שוק ההון.

<סימה שפיצר: אין לנו שום כוונה לשנות ממנהגנו.

רחל עזריה: מתי ה-MOU אמור להיות?

<סימה שפיצר: MOU יצא חתום.

<סימה שפיצר: הוא נחתם במסגרת התהליך.

<סימה שפיצר: מדובר על חוזר למערכת הבנקאית.

<סימה שפיצר: לגבי החוזר עצמו, חשוב לנו שהחוזר ייצא, ובשיתוף פעולה.

<סימה שפיצר: מכיוון שרשות שוק ההון לא ראתה עין בעין אתנו את הדברים, לא התכוונו להוציא את החוזר בלי הסכמה אבל יכול להיות שהמפקחת כן תוציא אותו, מהשיקול שתהיה דרישה לפתוח חשבונות, שתהיה דרישה לנמק ולתת הסברים בפרק זמן סביר.

<סימה שפיצר: מהסיבות האלה אנחנו חושבים שחשוב שייצא חוזר כזה.

רחל עזריה: אבל אתם אמורים להגיע להסכמות.

רחל עזריה: אתם רוצים להוציא חוזר, ולא מצליחים להגיע להסכמות, וחשוב להוציא חוזר, אז לכן תוציאו חוזר בלי להגיע להסכמות?

<סימה שפיצר: יש שני גופים שהם סוגים של פעילויות.

<סימה שפיצר: אחד מחילוקי הדעות היה האם לבנק יש זכות לדרוש מידע מפלטפורמה בכלל, על אופי הפעילות של הלקוח.

<סימה שפיצר: אבקש אחר כך את רשות איסור הלבנת הון, מאיה לדרמן היועצת המשפטית שלהם תוכל להתייחס ליכולת של הבנק לדרוש מידע מפלטפורמה.

<סימה שפיצר: כפי שאנחנו מכירים את הסטנדרטים הבין-לאומיים, בנק מצופה להבין ולקבל מידע והסברים גם על הפעילות הרגילה וגם על הפעילות הבלתי רגילה בחשבון.

<סימה שפיצר: נושא נוסף שהיו עליו חילוקי דעות, ואני רוצה עכשיו קצת לפתח אותו, הוא עניין הפינטקים.

<סימה שפיצר: אבל הכוונה לא לפינטקים וברור שהמון חברות הייטק קמות ונפתחות ופותחות חשבון בישראל, איתן אין בעיה.

<סימה שפיצר: הבעיה היא מוסדות תשלום.

<סימה שפיצר: זה פרק שעדיין לא נכתב בחוק שאנחנו דנים בו, חוק שירותים פיננסיים מוסדרים, מכיוון שהפעילות הזאת של מוסדות תשלום כפופה בעולם לרגולציה בין-לאומית, שנקראת 1PSD ו-2PSD.

<סימה שפיצר: בעולם גם 2

<סימה שפיצר: PSD נכנס כבר לתוקף, אולם בישראל עדיין אין הוראות והנחיות מתאימות לגופים האלה.

<סימה שפיצר: מדובר בגופים, שלפחות על פי הערכת הסיכונים שהובילה רשות איסור הלבנת הון נושאים בתוכם סיכונים גבוהים להלבנת הון לכל המערכת, הבנקאית והלא בנקאית.

<סימה שפיצר: צריך להיות צו רלוונטי שיתאים לפעילות של הפינטקים האלה, ועל זה אין חילוקי דעות כי אנחנו עובדים היום מול רשות שוק ההון ומשרד המשפטים וכל הגופים האחרים שמניתי קודם כדי לקדם חקיקה עבור הגופים האלה.

<סימה שפיצר: איפה חילוקי הדעות?

<סימה שפיצר: חילוקי הדעות הם האם הפיקוח על הבנקים אמור להורות לכל בנק, מבלי להפעיל שיקול דעת, לפתוח לגופים האלה חשבון.

<סימה שפיצר: גם פה, אבקש אחר כך מרשות איסור הלבנת הון להגיד את עמדתה.

<סימה שפיצר: אגיד את עמדתנו.

<סימה שפיצר: העמדה היא לא שכל בנק ייתן תשובה אוטומטית שהם מסרבים לפתוח חשבון, זאת לא התשובה שאנחנו אומרים וזה לא משהו שאנחנו מגבים.

<סימה שפיצר: התשובה היא שכל בנק, בהתאם לתהליך ניהול הסיכונים שלו, ישקול לפתוח חשבון, וגם ינמק בפני הלקוח מדוע הוא לא פתח את החשבון.

<סימה שפיצר: לכל בנק מותר גם לנהל את הפעילות שלו מול הגופים האלה, וכל עוד אין עליהם רגולציה, אין להם היתרים מתאימים כפי שמקובל בעולם, מדובר בגופים שיש בהם סיכוני נזילות, סיכוני סליקה.

<סימה שפיצר: אם הם לא עומדים בתשלום הם יכולים ליצור בעיה במערכת התשלומים בישראל.

<סימה שפיצר: כלומר, הם יחייבו את הבנק להעביר את הכסף, אבל הם לא יעבירו את הכסף מהצד השני.

<סימה שפיצר: לכן הגופים האלה צריכים מטרייה הולמת של רגולציה והסדרה.

<סימה שפיצר: אמרנו שבנק לא יכול לא לפתוח להם חשבון, אבל הוא צריך לפתוח להם חשבון בהתאם לתהליך ניהול הסיכונים, הוא צריך לנמק לנו מדוע הוא לא פותח, ואנחנו ננמק לכל הגופים האחרים למה לא, וגם ללקוח עצמו הוא צריך לנמק למה הוא לא פתח את החשבון, מבחינתנו זה חובתו.

<סימה שפיצר: תיקון החקיקה שנעשה פה בשולחן הזה לא התייחס לגופים האלה.

<סימה שפיצר: ה-MOU לא שם את שני הגופים האלה באותה רמה.

<סימה שפיצר: הפרשנות שלנו היא שלגבי הפלטפורמות יש חקיקה ויש צו, שיהיה בעוד רגע בתוקף.

<סימה שפיצר: לגבי הגופים האחרים, אין עדיין שום חקיקה שמונחת על שום שולחן בכנסת ולכן אנחנו רואים אותם בסיכון אחר.

<סימה שפיצר: כמובן זה לא סירוב מלא ומוחלט לניהול החשבון, אבל יש תנאים לניהול החשבון, וזה מקובל עלינו.

<סימה שפיצר: כך אנחנו רואים את זה.

רחל עזריה: אמשיך הלאה, אבל אני כן מבקשת שתחשבי איך אנחנו מתמודדים עם כל הפינטק, בטח בנושא של העברות תשלומים למיניהן.

רחל עזריה: אם ב-P2P היה אפשר קצת להתעלם מכך שיש בזה אלמנט של תחרות מול הבנקים, פה כבר הרבה יותר קשה.

רחל עזריה: השאלה היא למי נותנים את הזכות לקבל את ההחלטה.

רחל עזריה: אל תעני כעת, תחשבי על זה.

<סימה שפיצר: אני רוצה להציע הצעה.

<סימה שפיצר: יש החלטת ממשלה בעניין "סנדבוקס" (Sandbox) רגולטורי.

<סימה שפיצר: ב"סנדבוקס" הרגולטורי צפויה להיות הגנה על הבנקים.

<סימה שפיצר: מה אנחנו טוענים?

<סימה שפיצר: אנחנו לא טוענים שלא צריך לפתוח להם חשבון.

<סימה שפיצר: אנחנו רק אומרים שהגופים האלה מכילים בתוכם סיכונים מוגברים.

<סימה שפיצר: אנחנו מציעים שאת הגופים האלה יכללו ב"סנדבוקס" הרגולטורי, הבנקים יקבלו הגנה.

<סימה שפיצר: מבחינתנו אנחנו נסתפק בהגנה הזאת על מנת לאפשר לגופים האלה לפעול.

<סימה שפיצר: מה אנחנו אומרים?

<סימה שפיצר: אנחנו לא אומרים שלא לפתוח חשבון לגופים האלה.

רחל עזריה: עזבי, הזמן שלנו קצר.

רחל עזריה: אנחנו רצינו כבר ב-MOU להכניס את זה.

<סימה שפיצר: לא כך אנחנו הבנו.

רחל עזריה: אז אפשר להסתכל אחורה לפרוטוקולים.

רחל עזריה: מה זה "לא כך הבנתם"?

רחל עזריה: כולם הבינו את זה כך.

רחל עזריה: גם בדיון המעקב הקודם שלנו לא אמרת את זה.

<סימה שפיצר: בפירוש אמרתי אותו דבר ולא שינינו את עמדתנו.

חיים ילין: אני הבאתי את נושא הפינטקים לשולחן.

חיים ילין: זה נכנס אל תוך החקיקה.

רחל עזריה: אתה הבאת את זה, וזה נכנס, והודינו לך.

<דורון כהן: ב-MOU רשום "תשלומים" בפירוש, מופיעה המילה: "תשלומים לצד ג'".

<סימה שפיצר: "צד ג'" לא כתוב, אבל נכון שכתוב "תשלומים".

<אהוד ציגלמן: גם בחוק איסור הלבנת הון כלולים התשלומים בהעברת מט"ח.

חיים ילין: שלחנו אותם לעבוד שבועיים.

רחל עזריה: אפילו הייתי אומרת אחרת:

רחל עזריה: אם הם היו אומרים שהם לא מוכנים לקבל את זה, הייתי מכניסה את זה לחוק.

רחל עזריה: לא, כיבדתי את ההסכם שהיה פה, ובעיניי בלי הסכמים כאלה המערכת הפיננסית בישראל מתקשה מאוד לעבוד.

רחל עזריה: זה בדיוק היה הסכם כזה.

רחל עזריה: אחרת, הייתי מכניסה את זה לחוק.

רחל עזריה: עכשיו לומר שזה לא בחוק – זה ממש לא...

רחל עזריה: אבל עזבי.

<סימה שפיצר: בחוק זה לא מופיע.

<אהוד ציגלמן: זה מופיע בחוק, בוודאי, בחוק איסור הלבנת הון זה מופיע.

רחל עזריה: לא, בחוק של ה-P2P.

<גל דרעי: - - -

<סימה שפיצר: זה מופיע כמי שהיום יש עליו רגולציה.

חיים ילין: חלק מהרגולציה נמצאת ב-MOU.

רחל עזריה: בסדר, אנחנו ממשיכים.

רחל עזריה: בבקשה, רשות שוק ההון.

<יואב גפני: היינו פה בדיון לפני כמה חודשים- - -

רחל עזריה: קצת יותר מחודש.

<יואב גפני: ניסחנו את ה-MOU.

<יואב גפני: רצינו לטפל בשני אזורי זמן מכיוון שהייתה בעיה, כי יש גופים שהם לא תחת פיקוח בעת הזאת, לפחות אז זה היה נכון, לא היו תחת פיקוח במועד שבו נערך דיון והיו צפויים להיכנס תחת פיקוח, ואכן נכנסו, כפי שסימה שפיצר אמרה, ב-1 בפברואר 2018.

<יואב גפני: ניסחנו את ה-MOU מתוך תפיסה, וזה כתוב במפורש, שיינתן פתרון לגופים שצפויים להיות מפוקחים, עובר לכניסת החוק לתוקף, מתוך מאמץ, שהבנו, למצוא פתרונות לקשיים שעלו מתוך התעשייה הזאת, גם של פינטקים וגם של פלטפורמות P2P.

<יואב גפני: העסק הזה לא הצליח לקרום עור וגידים במובן של אפקטיביות, נאמר כך.

<יואב גפני: אנחנו חשים שמזכר ההבנות לא הביא אותנו למצב של שיפור או אנחנו לא חשים שאנחנו אפקטיביים בתוך התהליך הזה של דין ודברים בין גופי פיקוח לצורך פתרון של קשיים שנראה שעולים מן השוק.

<יואב גפני: אנחנו סבורים שיש הבדל מהותי בין מצב שבו הגופים לא מפוקחים לבין מצב שבו הגופים מפוקחים.

<יואב גפני: אנחנו נמצאים עכשיו בסיטואציה שבה הגופים למעשה נכנסו תחת פיקוח, ואף על פי כן הם נכנסו לפיקוח רק לאחרונה, כלומר ב-1 בפברואר.

<יואב גפני: אנחנו עושים סדרה של פעולות לגבי גופים שלא היו מפוקחים, אנחנו עושים סדרה ארוכה של פעולות, כפי שגם מסרנו לפיקוח על הבנקים, שקשורות בפיקוח.

<יואב גפני: למשל, אנחנו מתכננים לעשות ביקורות; יש טיוטת צו איסור הלבנת הון, שסימה שפיצר ציינה, שעכשיו נמצא בניסוח במשרד המשפטים וצריך לבוא לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט; יש רגולציה שאנחנו מחויבים לה ואנחנו מתכוונים לעשות לגבי הגופים האלה.

<יואב גפני: ההבנה שלנו, שבמצב דברים שבו יש גופים שהם תחת פיקוח, צריך להתייחס אליהם ככאלה.

<יואב גפני: עכשיו אני מדבר על טיוטת החוזר על הנוהל הבנקאי התקין, שנמצאת באוויר, שעליה סימה שפיצר דיברה.

<יואב גפני: זו טיוטה שאנחנו סברנו שהערך שלה, במועד שבו היינו בדיונים פה, הוא ביכולתה לפתור את הבעיות לכל אותם גופים שמתקשים בעת הזאת מול המערכת הבנקאית.

<יואב גפני: כמובן זה לא ב-MOU ולא ביטלנו איזו דרישה שאומרת שצריך לעשות כך או צריך לעשות אחרת, אבל אין ספק שצריך להתייחס באופן שונה למי שמפוקח ולמי שלא מפוקח וצריך לתת הסברים, ולהעמיד בוודאות גופים שנמצאים מן הצד האחר כדי לאפשר לעסק הזה לפעול.

<יואב גפני: אנחנו במחלוקת מסוימת.

<יואב גפני: אנחנו סבורים שכאשר הגופים האלה נמצאים תחת פיקוח צריך לנהוג בהם באופן שונה.

<יואב גפני: כאשר יהיה צו איסור הלבנת הון צריך לנהוג בהם באופן שונה.

<יואב גפני: כאשר הם כבר תחת פיקוח עכשיו צריך לנהוג בהם באופן שונה.

<יואב גפני: לגבי מזכר ההבנות, אני רוצה לחדד נקודה חשובה מבחינתנו, וגם לגבי טיוטת החוזר.

<יואב גפני: כפי שסימה שפיצר ציינה, אנחנו לא מסכימים.

<יואב גפני: אנחנו סברנו, למשל, שטיוטת החוזר הזאת צריכה להכיל את גופי הפינטק.

<יואב גפני: בין השאר, מכיוון שבמזכר ההבנות שלנו כתבנו: "האמור במזכר זה יחול על כל חשבון הנדרש לצורך פעילותו המפוקחת של נותן שירותים פיננסיים אחר העומד בתנאים הקבועים בסעיף 11", הוא אותו סעיף שמייחס את מזכר ההבנות לפלטפורמות ה-P2P.

<יואב גפני: מרגע שאין את הדבר הזה אז לאותם גופים אין פתרון.

<יואב גפני: שלא יהיה ספק, זה לא אומר שצריך בהכרח לנקוט בפעולה כזאת או בפעולה אחרת.

<יואב גפני: יותר מזה, מרגע שהחוזר עצמו אומר:

<יואב גפני: אלה הפעולות שצריך לעשות כאשר מגיע אליך גורם – על הבנקים בוודאי חלות כל ההוראות של צו איסור הלבנת הון, הם בוודאי צריכים לפעול מכוח הדבר הזה.

<יואב גפני: אני לא צריך להיות פה מי שאומר את זה, יש להם מפקח והם גופים שיודעים לציית להוראות פיקוח או להוראות צווים או מה שלא יהיה.

<יואב גפני: החוזר הזה מוסיף נדבך נוסף, ואומר: הנה, אתם צריכים גם לעשות 1, 2, 3, 4, 5, וגם אם יש לכם משהו נוסף שאתם צריכים לעשות לצורך העניין הזה.

<יואב גפני: כלומר, אם זה לא מספיק ומשהו נוסף מטריד אתכם בהתנהלות או בפתיחה או במה שלא יהיה, אז אתם צריכים לעשות אותו.

<יואב גפני: לכן יש לנו קושי להיות שותפים לדבר הזה.

<יואב גפני: הערנו את ההערות שלנו.

<יואב גפני: כפי שסימה שפיצר אמרה, דעותינו חלוקות לגבי הנקודה הזאת ולכן אנחנו נמצאים במקום שבו אנחנו נמצאים.

<סימה שפיצר: הסעיף שקראת עכשיו, סעיף 12 ב-MOU, מופיע אצלנו בחוזר באותו ניסוח.

<סימה שפיצר: אצלי הוא סעיף 11 בחוזר.

<סימה שפיצר: הפרשנות שלנו קצת שונה.

<סימה שפיצר: אנחנו מצפים מרשות שוק ההון, אם היא מפקחת על הגופים האלה, שתודיע לנו: "על הגוף הזה אני מפקחת, אני מכירה אותו, אני מכירה את היושרה והמהימנות שלו, אין עליו שום מגבלות בפתיחת החשבון".

<סימה שפיצר: זה מה שציפינו וזאת הייתה ההבנה בינינו, לפחות מן הצד שלנו, כך אנחנו הבנו את זה.

<סימה שפיצר: מכיוון שאנחנו מתקשים לקבל מרשות שוק ההון את הגג ואת האישורים לגופים האלה, מכיוון שהם עדיין לא באמת מפוקחים, הם יהיו מפוקחים ביוני 2018, או כשייכנס הצו, תלוי באיזה גוף, ולכן אין לנו את היכולת כפיקוח על בנקים לקחת אחריות לפתיחת החשבון, אין לנו אפשרות להוריד מן הבנקים את נטל האחריות.

<סימה שפיצר: אני רוצה לחדד: המפקחת הזמינה אליה לדיון לצורך שולחן עגול את משרד המשפטים, שני משנים של היועץ המשפטי לממשלה, את רשות המסים, את רשות איסור הלבנת הון, ורשות שוק ההון גם השתתפה בדיון הזה, כדי להבין מה גבולות האחריות שמצופים מתאגיד בנקאי.

<סימה שפיצר: גם נדב שמש היה בדיון הזה, הוא אפילו יזם את הדיון, וגם נציגים ממשרד האוצר.

<סימה שפיצר: לפי תפיסתה, האחריות שאנחנו מבינים כפיקוח על הבנקים ושהבנקים מבינים מבחינת תהליכי ניהול הסיכונים שאנחנו מקיימים מולם, מאוד מאוד מוגברת.

<סימה שפיצר: ייתכן שהיא אפילו מוגזמת, אבל זאת הפרשנות כפי שאנחנו רואים היום נוכח החקירות שמתקיימות, נוכח הבדיקות שמתקיימות, נוכח הציפיות והסטנדרטים.

<סימה שפיצר: יכול להיות שיש מקום להקל, אבל כדי שאפשר יהיה להקל אנחנו צריכים חוות דעת מוסדרת ומשפטית, ואפילו ביקשה המפקחת לקבל עמדה כתובה ממשרד המשפטים בנושא הזה.

<סימה שפיצר: זה נושא חשוב וקריטי מכיוון שגבולות האחריות היום לא ברורים ולא מוגדרים והבנקים תופסים את זה כאחריותם הבלעדית לניהול הסיכונים.

חיים ילין: זה משרת אותם.

חיים ילין: כאשר הם תופסים את זה כך – זה משרת אותם.

חיים ילין: זה ממש כך.

חיים ילין: הם לא משחררים.

<סימה שפיצר: איפה לשחרר וכמה?

<סימה שפיצר: האם לא לדרוש שום מידע?

<סימה שפיצר: האם להגיד: נסתפק במכתב שנקבל, צעטאלע?

<סימה שפיצר: אמרנו לרשות שוק ההון: "תנו לנו צעטאלע שאתם מפקחים עליהם".

<סימה שפיצר: הם לא נותנים לנו אפילו את זה.

<סימה שפיצר: למה?

<סימה שפיצר: כי הם לא לוקחים על עצמם אחריות?

<סימה שפיצר: סליחה, אין כוונה פה להעלות בפני אף אחד את התלונות אלא רק לצורך ההמחשה.

<סימה שפיצר: הפיקוח על הבנקים לא יכול לקחת על עצמו אחריות שהוא לא אחראי לה.

<סימה שפיצר: לכל גוף צריך להיות הרגולטור המתאים וזה צריך להיות מוסדר בחקיקה.

<סימה שפיצר: הכוונה היא שלכל הגופים יהיו הרגולטורים המתאימים, כפי שזה קיים בעולם וכפי שמצופה.

<סימה שפיצר: הרי כל חברה שבאה היום לפתוח חשבון, אם אין לבנק חשדות משמעותיים בתחום איסור הלבנת הון החברה פותחת את החשבון, היא מנהלת את העסקים שלה.

<סימה שפיצר: יש בעיה עם לקוחות גבוליים, שלגביהם יש, מטבע הדברים, כל מיני ספקות.

<סימה שפיצר: אנחנו כפיקוח על בנקים אמרנו שנסכים לשמוע ולקבל את התלונות.

<סימה שפיצר: יש לנו את אגף תלונות הציבור בתוך בנק ישראל שמקבל את התלונות הללו בזמן אמת.

<סימה שפיצר: אבל אנחנו לא יכולים לקחת על עצמנו אחריות לפיקוח על גופים שהם לא באחריותנו.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת ילין.

חיים ילין: קודם כול, בשורה התחתונה: אני מציע שנשב פה שעה בכל שבוע כדי לראות איך העסק הזה מתקדם.

חיים ילין: זה פשוט מבוא לסוציולוגיה.

רחל עזריה: לסוציולוגיה?

רחל עזריה: ליישוב סכסוכים.

חיים ילין: כך למדתי לפני יותר מעשרים שנים, זה קצת מזכיר לי את זה.

חיים ילין: חבר'ה, תקשיבו, אנחנו דנים על חוק שהוא כבר עוד מעט פאסה, אני אומר את זה בשיא הרצינות, עוד מעט פאסה לחלוטין.

חיים ילין: אסביר למה.

חיים ילין: היום המערכות המפותחות עוקפות מערכות בנקאיות – עזבו את המערכות הווירטואליות, אני מדבר על התשתית.

חיים ילין: הרי מה שחוקקנו פה הוא חוק התשתיות.

חיים ילין: כל התשתיות החדשות היום עוקפות את כל המערכת הבנקאית לחלוטין, זה או-טו-טו נעלם.

חיים ילין: אין כוונתי בעשר השנים הקרובות אבל זה ייעלם.

חיים ילין: ואנחנו עדיין נמצאים בחוק על תשתיות.

חיים ילין: P2P זה תשתית, אמרנו את זה.

חיים ילין: לא מעניין אותי אם זה ניתן להלוואות, אם זה ניתן לעסקים קטנים שהיום הבנקים לא נותנים להם.

חיים ילין: אמרנו: פתחנו את השוק.

חיים ילין: אני מזכיר לכם שהמלחמה הייתה איפה הרגולציה, כלומר עד איזה סכום שוק ההון נכנס ואיפה המערכת הבנקאית נכנסת כל הזמן במתח הזה.

חיים ילין: אני מציע לכם שני דברים.

חיים ילין: אי לכך שבלי חשבון בנק אי אפשר – אני אומר את זה גם למערכת הבנקאית פה – אתם תגרמו בסוף לכך שהפינטק וכל המערכות החדשות לא יהיו תלויות במערכת הבנקאית.

חיים ילין: לאט-לאט זה יקרה, וככל שהמערכות הצעירות יותר יפעלו כך אתם תיכנסו יותר ללחץ, תנסו לתפוס עוד יותר.

חיים ילין: זה אנטיתזה בכלל למה שצריך.

חיים ילין: ברגע שתשחררו, הכול ייראה אחרת לגמרי.

חיים ילין: אנחנו מדברים על חשבון בנק שנמצא תחת רגולטור אחד, ופלטפורמה שנמצאת אצל רגולטור אחר.

חיים ילין: אני מזכיר לכם כי כנראה שכחתם, כי הדיונים האלה כבר התקיימו.

חיים ילין: אתם רוצים לחזור לשם בחזרה – בבקשה, תחזירו אותנו לשם.

חיים ילין: כנראה בכל שבוע נערוך ישיבה או הצעה לסדר או כל מה שאתם רוצים בשביל שתסתדרו.

חיים ילין: אנחנו לא הרגולטור, דרך אגב, אנחנו המחוקק.

חיים ילין: אני מזכיר לכם, אנחנו המחוקק.

חיים ילין: אתם הרגולטורים שצריכים להסתדר ביניכם.

חיים ילין: אנחנו אומרים מה אנחנו יכולים מבחינת החקיקה.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לפקח על עבודת הממשלה, במובן הזה יש לנו אחריות.

חיים ילין: נכון.

חיים ילין: אני מציע – נכון שזה לא יהיה מקובל על בנק ישראל, כמעט בטוח – לקחת את אותם חשבונות בנק של הפינטקים ושל ה-P2P, ולגבי החשבונות האלה להגיד לבנקים: "אתם לא אחראים מול בנק ישראל", ולהעביר את זה לרגולטור פה.

חיים ילין: נקודה.

חיים ילין: אין פתרון אחר.

חיים ילין: אתם תשבו בעוד שנה ושום דבר לא יזוז.

חיים ילין: תחריגו את אותם חשבונות מחשבון 1,000 ועד חשבון 2,000 – הנה הרגולטור – ויחול החוק וכל מה שאנחנו צריכים לעשות.

חיים ילין: הלבנת הון זה הלבנת הון.

חיים ילין: מי שיהיה אחראי על הלבנת הון, יחד עם הרגולטור האחר.

חיים ילין: ולא אתם, בנק ישראל.

חיים ילין: הרי אני לא בא להאשים אתכם בבנק ישראל, התפיסה שלכם ידועה, אני לא בא לקפל אתכם מן התפיסה.

חיים ילין: אבל אין ברירה, תשחררו להם ואז העסק יוכל לנוע.

<סימה שפיצר: אנחנו מבקשים את חוות הדעת שמאפשרת את זה.

<סימה שפיצר: באותו רגע זה יהיה מקובל מבחינתנו.

חיים ילין: חוות הדעת – זה ייקח עוד שנתיים.

<סימה שפיצר: אנחנו מעדיפים שעל המערכת הבנקאית לא יוטלו הסיכונים של הגופים האלה.

<סימה שפיצר: יש להם רגולטור והוא יהיה אחראי לפיקוח עליהם.

<סימה שפיצר: זה לחלוטין מקובל עלינו.

<סימה שפיצר: הבעיה היא שאנחנו לא מצליחים לקבל את חוות הדעת.

חיים ילין: מי כותב את חוות הדעת?

<יואב גפני: שתי הערות קצרות.

<יואב גפני: הראשונה היא, לגבי גופים שהם תחת - - -.

<יואב גפני: ה-MOU התייחס לשני מצבים: גופים שאינם מפוקחים וצפויים להיות מפוקחים, וחוץ מזה יש לנו מצב דברים שבו יהיו גופים מפוקחים.

<יואב גפני: לגבי גופים שאינם מפוקחים, כרשות אנחנו לא מחלקים צעטאלע, אני לא נותן איזשהו פתק למי שלא פנה אליי ואני לא מכיר אותו.

<יואב גפני: אבל הבנו מה-MOU הזה שיש לנו פה מסגרת הידברות – פונים לפיקוח על הבנקים, פונים לממונה על שוק ההון, אומרים: "יש לנו קושי כזה או קושי אחר," הם מבררים, אנחנו מסתכלים על הבירור של הדבר הזה.

<יואב גפני: העסק הזה לא עבד, אני לא זוכר שראיתי לפני החלטות או מה שלא יהיה מה היו השיקולים לפה או לשם, וזה בסדר.

<יואב גפני: אני רק אומר, זה לא עובד.

<יואב גפני: זה מה שציפינו.

<יואב גפני: לא הבנו, ולא עשינו את זה ואנחנו לא מתכוונים לעשות את זה, לחלק פתקים לגבי גופים שאנחנו לא מכירים אותם.

<יואב גפני: אני לא יודע לעשות את זה ולא רציני לעשות דבר מן הסוג הזה.

<יואב גפני: כאשר אנחנו עושים Fit and proper אנחנו יודעים להגיד את זה, זה מה שעשינו.

<יואב גפני: לגבי המצב של חוזר כזה לעתיד לבוא, אם הוא יפורסם, אנחנו סבורים שלהחיל עודף רגולציה במקום שבו יש כבר רגולציה שלנו, ולהגיד: "אתם מחויבים לעשות כך וכך וכך," וזה רק קבוצה סגורה, שנוספות עליה כמובן כל ההוראות מכוח צו איסור הלבנת הון והסמכות של הבנק, אנחנו לא רואים בזה טעם, אנחנו רואים בזה קושי.

<יואב גפני: אמרנו את דעתנו.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: בבקשה, אני מבקשת לשמוע את החברות.

רחל עזריה: מנכ"ל "קרנג'י", אהוד ציגלמן, בבקשה.

<אהוד ציגלמן: תודה.

<אהוד ציגלמן: הדבר הראשון, סעיף 11ג(א)(7) של חוק איסור הלבנת הון החיל כבר את ה-P2P בחוק ובצו, ומשום מה חושבים שזה רק מפברואר.

רחל עזריה: רק רגע, סליחה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, תודה.

רחל עזריה: אני נוטה להסכים עם לא מעט מן הדברים שאמרת.

רחל עזריה: נמשיך לעבוד כדי שזה יקרה.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<אהוד ציגלמן: הייתה התייחסות כאילו על P2P של הלוואות אין עדיין צווים, כאילו לא היה דבר חקיקה.

<אהוד ציגלמן: אני מביע דעה שחולקת על זה ואומר דבר הפוך לחלוטין.

<אהוד ציגלמן: פסקה (7) בתוך סעיף 11ג(א) לחוק איסור הלבנת הון אומרת שמי שעושה מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע, כלומר טרנץ' בתוך הלוואות, כפוף לחוק איסור הלבנת הון, היה צריך להחזיק בעבר ברישיון למתן שירותי מטבע והיה צריך להעביר דיווחים חודשיים על אירועים חריגים ואירועים שגרתיים לרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.

<אהוד ציגלמן: הדבר השני, הייתה התייחסות למוסדות תשלום כאילו גם הם לא מוסדרים.

<אהוד ציגלמן: גם הם מוסדרים בסעיף 3 לאותו חוק: "קבלת נכסים פיננסיים במדינה אחת כנגד העמדת נכסים פיננסיים במדינה אחרת", כאשר נכסים פיננסיים כוללים בתוכם גם מזומן – זה הליך פעולה שמותר בחוק תחת רישיון לבעל רישיון נותן שירותי מטבע, ועוד מעט לבעל רישיון נותן שירות בנכס פיננסי, שמפוקח על ידי הרשות לאיסור הלבנת הון.

<אהוד ציגלמן: הוא מדווח חודשית, וגם מיידית באירועים חריגים, לרשות לאיסור הלבנת הון, שנציגיה יושבים פה.

<אהוד ציגלמן: כלומר יש כאן התייחסות כאילו זה לא קיים.

<אהוד ציגלמן: זה קיים, זה כבר קיים בחוקים.

<אהוד ציגלמן: לכן אני עובר לשני הפתרונות האפשריים לגבי חשבון הבנק.

<אהוד ציגלמן: הפתרון הראשון הוא לצרף את הפינטקים למפגשי המסב, פשוט להוציא אותם, כפי שחבר הכנסת ילין דיבר, מתחת לכנפיים של הבנק ושהיתרות שהם מנהלים בערב ישבו בבנק ישראל, כפי שהיתרות של כל הבנקים יושבות בערב בבנק ישראל.

<אהוד ציגלמן: המשמעות, שבנק לא ינהל את החשבונות של חברות הפינטק אלא שהם יהיו שותפים שווי ערך בשולחן.

<אהוד ציגלמן: זה קורה כבר בלטביה באיחוד האירופאי.

<אהוד ציגלמן: חברות פינטק מעתיקות חשבון ISBN, כלומר חשבון בנק בין-לאומי, לכלל הלקוחות שלהן.

<אהוד ציגלמן: זה מוציא אותן מכל כאב הראש של הפיקוח על הבנקים ושל הבנקים, ויש להן את הרשות לאיסור הלבנת הון ואת המפקחים שלהן על מערכות התשלומים שלהן.

<אהוד ציגלמן: זה פתרון אלגנטי אחד.

רחל עזריה: זה קורה בעוד מקום, פרט ללטביה?

<אהוד ציגלמן: זה חדש.

<אהוד ציגלמן: מרגע שזה קורה שם זה תופס תאוצה בכל הגוש של האירו.

רחל עזריה: מה זה אומר?

<אהוד ציגלמן: זה אומר שהמפקח שם משתף במפגש של הבנק המרכזי בלטביה את חברות הפינטק.

רחל עזריה: אז מה שהם עושים הוא שחברות מכל אירופה עובדות מול הבנק בלטביה?

<אהוד ציגלמן: בדיוק.

רחל עזריה: השאלה מה יקרה מהר יותר, אם נצטרף לאיחוד האירופאי או...

<אהוד ציגלמן: או שחברות הפינטק יצטרכו לברוח לשם, לצערי.

<אהוד ציגלמן: זה גם עצוב.

רחל עזריה: איפה יהיה לך כוח אדם כמו פה?

<אהוד ציגלמן: שנה וחצי, ואנחנו עדיין לא פועלים.

<אהוד ציגלמן: הפתרון השני הוא להתייחס לחברות הפינטק כמו בנקים קורספונדנטים מחוץ לארץ.

<אהוד ציגלמן: כאשר בנק גרמני מחזיק יתרות שקל, וזה קורה, אלקטרונית, לא ניירות ממש, הוא מחזיק אותם אצל בנק בישראל שמחזיק את כל היתרה, והבנק בישראל לא יודע מה עשה הלקוח של הבנק הגרמני ביתרות השקלים.

<אהוד ציגלמן: יש מסגרת נורמטיבית לפיקוח ולניהול הסיכונים על הבנק הישראלי כאשר הוא מנהל את היתרות של הבנק הזר.

<אהוד ציגלמן: אגיד לרגע משפט לפני כן.

<אהוד ציגלמן: אם בנק היה מנהל לבד את היתרות האלקטרוניות של הכסף הוא היה יכול להמציא כסף.

<אהוד ציגלמן: בערב כל הסכומים מתנקזים אצל בנק ישראל, אצל ה-Federal reserve או בבנק המרכזי באירופה.

<אהוד ציגלמן: כלומר, לבנקים אין באמת את הכסף אצלם.

<אהוד ציגלמן: בסוף היום כל בנק שֹם את הכסף בבנק המרכזי.

<אהוד ציגלמן: לכן כל השקלים למשל – גם כשיש ב-City bank בארצות הברית יתרת שקלים, היא מנוהלת אצל בנק correspondent בישראל.

<אהוד ציגלמן: אותו דבר צריכה להיות התפיסה לגבי ניהול כספים של חברת פינטק והלקוחות שלה אצל בנק, בדומה למה שבנקים יודעים לעשות ועושים עשרות שנים לגבי הבנקים הזרים אצלם, ולהיפך, היתרות הדולריות של בנק הפועלים לא נמצאות בבנק הפועלים בשום מקום, הן נמצאות בארצות הברית, אצל בנק correspondent שמחזיק את היתרה הזאת עבורם.

<אהוד ציגלמן: כלומר, המסגרת המושגית של ניהול סיכונים של אגרגט, כשלא רואים מה קורה בתוכו, קיימת, ולא שמענו שעוצרים ל-City bank את יתרות השקלים, ולא שמענו ש-City bank עוצר לבנק הפועלים את כל יתרות הדולרים שלו.

<אהוד ציגלמן: זה ההתחלה.

<אהוד ציגלמן: אחר כך האמירה היא שלדעתי חוק הבנקאות (שירות ללקוח) צריך להיות משונה, כך שלסעיף 2, לגבי סירוב סביר לפתיחת חשבון עו"ש, שזה ליבת העניין שאנחנו מדברים עליו פה, תתווסף חובה לפתוח את החשבון הזה לגוף פינטק שמפוקח על ידי הרשות לאיסור הלבנת הון, למעט גוף שהוחרג על ידי הרשות כמי שלא מגיע לו ניהול חשבון או שמגיע שיסגרו לו את החשבון מסיבות כלשהן.

<אהוד ציגלמן: זאת המסגרת המוסדית, בגדול, של חובה חוקית לפתוח לכל מי שמחזיק ברישיון ומפוקח על ידי רישוי לאיסור הלבנת הון.

<אהוד ציגלמן: אחר כך אם יש החרגה, שהוא לא כשיר, אז שלא יהיה כשיר.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: שלומי תורג'מן, מנכ"ל "בי-טי-בי", בבקשה.

<שלומי תורג'מן: קודם כול, אני מצטרף לדברים שנאמרו.

<שלומי תורג'מן: הבעיה המרכזית היא שבניגוד לרגולטורים אחרים, בנק ישראל – אני חושב שהבנקים מסתתרים מאחוריו.

<שלומי תורג'מן: הוא לא עשה עד היום למשל שולחן עגול עם הפלטפורמות.

<שלומי תורג'מן: לא יכול להיות שיבוא מישהו ויאמר: יש צו הלבנת הון, יש לי הערות עליו, בסוף גזרו גזרות שלא נוכל לעמוד בהן.

<שלומי תורג'מן: אנחנו עד היום, כבר ארבע שנים, עומדים בכל מה שהבנקים מבקשים.

<שלומי תורג'מן: אנחנו לא סוחרי נשק, אנחנו בסך הכול עושים פעילות כלכלית לגיטימית, שזכתה לגיבוי בחוק, והיא מתחילה להיות מפוקחת.

<שלומי תורג'מן: אני מניח שיש בבנקים אלפי חשבונות בעייתיים אחרים שהבנק יודע לנטר אותם.

<שלומי תורג'מן: מה שביקשנו, ולדעתנו זה צריך לקרות, וחלק מן הפתרונות נאמרו פה, שבנק לא יהיה אחראי על נושא הלבנת ההון שלנו.

<שלומי תורג'מן: לנו יכולים להיות תקני ציות, אנחנו יכולים לעמוד לדין פלילי, אם צריך, ואנחנו ניתן את הדין בכל מקום שבו ניכשל אם לא נעמוד בכללי הלבנת הון.

<שלומי תורג'מן: לפני זה, אי אפשר להקדים את כניסת הצו לתוקף.

<שלומי תורג'מן: ראשית, משום שיש עוד הערות, ושנית, משום שהוא דורש היערכות טכנולוגית שלנו לצורך הדיווחים.

<שלומי תורג'מן: לכן עד אז – אני כל פעם רואה שבנק ישראל בא עם גרסה מתפתחת, כלומר אנחנו לא יודעים מה יהיה בדיון הבא, כאשר הליך החקיקה כבר הסתיים.

<שלומי תורג'מן: כלומר אפשר היה את הדברים האלה לומר עוד לפני זה ואז היינו מתייחסים אליהם, או החוק היה מתייחס אליהם, וזה לא קרה.

רחל עזריה: מה זאת אומרת "גרסה מתפתחת"?

רחל עזריה: אתה מתכוון בעניין הפינטק ו-MOU?

<שלומי תורג'מן: בנושא הזה הייתה מחשבה שה-MOU אי פעם יושלם ויוסכם, כבר כמעט האמנו שזה יקרה, וכל פעם זה אמור היה לקרות, וזה לא קרה.

<שלומי תורג'מן: עכשיו באים עם בעיות גדולות יותר.

<שלומי תורג'מן: זה לא שאנחנו נשארנו באותו מקום ויש משהו שיש לפתור או לא, אלא הוסיפו על זה עוד ועוד דברים שלא נפתרים כרגע.

<שלומי תורג'מן: הבנקים, יש לזכור, הם סוג של מונופול, ואם לא, אז הם גוף דו-מהותי.

<שלומי תורג'מן: התשתית נמצאת רק אצלם.

<שלומי תורג'מן: יש בעולם – ואנחנו מכירים גם בארץ – מקומות שבהם ניתן להשתמש בתשתית של גורם מסוים שהוא מונופול או ראשוני, משום שאין תשתית חלופית או אי אפשר להקים אותה או כי זה יקר מדי.

<שלומי תורג'מן: אז יתנו לנו פשוט רשות להשתמש בתשתית ואנחנו נעשה בה שימוש ונהיה אחראים על מה שאנחנו עושים.

<שלומי תורג'מן: אני גם לא חושב שבנק ישראל צריך להיות רגולטור-על.

<שלומי תורג'מן: הוא לא צריך לקבל פתקים או לחנך את רשות שוק ההון או רשויות אחרות.

<שלומי תורג'מן: אגב, הוא צריך להיות אחראי רק על יציבות הבנקים.

<שלומי תורג'מן: אנחנו לא פוגעים ביציבות הבנקים.

<שלומי תורג'מן: אם אנחנו נהיה גוף שייכשל אז אני מניח שהציבור יידע לגנות אותנו, הרשות שמפקחת עלינו גם כן, וזה לא אמור לפגוע בבנקים.

<שלומי תורג'מן: לכן אני חושב שהאמירות של בנק ישראל פה – שוב אני אומר, הייתי מצפה שהבנקים יאמרו את הדברים בעצמם.

<שלומי תורג'מן: בסוף אנחנו לא דנים בעובדות.

<שלומי תורג'מן: אני מניח שאם היה בנק אומר: בחשבון הזה קרה לי כך וכך וזו בעיה שאין לחזור עליה, הייתה תשובה לזה, אבל זה לא קרה.

<שלומי תורג'מן: אבל הבנק לא אומר את זה, אז בנק ישראל אומר דברים כלליים מאוד שאי אפשר להשיב להם בכלל.

<שלומי תורג'מן: לכן לדעתי אלה חששות בעלמא.

<שלומי תורג'מן: זה בעיקר.

<שלומי תורג'מן: אני אומר עוד פעם, אנחנו תמיד נכונים לפתור את כל הבעיות.

<שלומי תורג'מן: תמיד ביקשנו מהבנק היחיד שעובד אתנו לדעת מה הוא רוצה שנעשה, ואנחנו מוכנים לעשות.

<שלומי תורג'מן: אנחנו מעבירים את כל המסמכים.

<שלומי תורג'מן: אמירה, שלא הסכמנו להעביר מסמך בשל חששות תחרותיים – גם אם חשבנו על זה, אני אומר שכולנו לוקים בסינדרום שטוקהולם, אנחנו עושים מה שהבנק רוצה, אנחנו אף פעם לא מסרבים לו כי כל הפעילות שלנו תלויה בו, הוא סוגר ופותח את הברז.

<שלומי תורג'מן: מה שהוא רוצה – אנחנו עושים.

<שלומי תורג'מן: זה כמו מין עינויים – קשה או קל, מה שהוא רוצה אנחנו עושים.

<שלומי תורג'מן: לכן אי אפשר לשחק אותנו.

<שלומי תורג'מן: אנחנו באמת תלמידים טובים בנושא הזה.

<שלומי תורג'מן: אם הבנקים יגדירו כללים – אין ספק שנעמוד בהם, עד שהצו יהיה בתוקף, ונקווה שהוא יגאל אותנו.

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: חברת "הומי", אבי אבגיל, בבקשה.

<אבי אבגיל: לפני כחצי שנה הקמנו פלטפורמה להלוואות חברתיות.

<אבי אבגיל: יש משקיעים, יש עסקאות, אבל במשך חצי שנה הבנקים מסרבים לפתוח לנו חשבון בנק.

<אבי אבגיל: ביקשו מאתנו לפני 4 חודשים רישיון פעילות, כאשר ידעו שאין רישיון פעילות, או הרשמה לרישיון, כאשר האופציה הזאת בכלל לא נפתחה.

<אבי אבגיל: בנק מזרחי טפחות עד היום בכלל לא הגיב לכל הפניות.

<אבי אבגיל: בנק לאומי אמר שלא פותחים חשבונות כאלה.

<אבי אבגיל: בנק הפועלים עדיין לא גיבש מדיניות בנושא.

<אבי אבגיל: בנק אגוד אמר שהוא לא חלק מחמשת הבנקים הגדולים כפי שמופיע ב-MOU, הוא בכלל לא יכול לעזור לנו.

<אבי אבגיל: בשורה התחתונה, השלמנו לבנקים את כל מה שביקשו, ועדיין אין תשובה.

<אבי אבגיל: בניגוד לעזרה הרבה של שוק ההון וחברת הכנסת רחל עזריה והצוות שלה, בנק ישראל נותן גיבוי מלא לבנקים "בתכלס" להמשיך ולהתעלל בנו.

<אבי אבגיל: הבקשות שלי פשוטות מאוד: בקשה ראשונה, אני מבקש משוק ההון להחריג אותנו, לתת לנו אישור המשך פעילות של עוסק ותיק.

<אבי אבגיל: אל תיתנו לבנקים להכשיל אותנו.

<אבי אבגיל: ובקשה קטנה מבנק ישראל: אחרי שעמדנו בכל דרישות הבנקים, אנא הורו לבנקים לפתוח לנו חשבון.

רחל עזריה: את רוצה להתייחס עכשיו?

<סימה שפיצר: עשינו סבב מול המערכת הבנקאית היום כדי לקבל עדכונים לגבי הסיטואציה הזאת.

<סימה שפיצר: יש כאן כמה נציגים של הבנקים.

<סימה שפיצר: יש מישהו שרוצה להשיב בשם הבנקים?

<שלומי תורג'מן: רק בנק לאומי יכול להשיב כי רק שם אנחנו מנהלים את החשבון.

<סימה שפיצר: אבי אבגיל הזכיר שמות של כמה בנקים.

<טיבי רבינוביץ: אני לא מכיר את המקרה שלה.

רחל עזריה: כמה חשבונות נפתחו לחברות P2P?

<סימה שפיצר: הוא מאיגוד הבנקים.

<טיבי רבינוביץ: אני לא יודע בדיוק את הנתונים לגבי כמה חשבונות נפתחו.

רחל עזריה: אילו נתונים אתה יודע לגבי P2P, לגבי הפלטפורמות?

רחל עזריה: אילו נתונים אתה כן יודע לומר לנו?

<טיבי רבינוביץ: איזה נתון את מעוניינת לדעת?

רחל עזריה: איך הפעילות?

רחל עזריה: האם יש דברים שאתם רוצים שאנחנו נסדיר?

<טיבי רבינוביץ: לגבי סוגיית הפעילות, מדובר בסוגיה מורכבת שאנחנו מנסים לפתור ולקדם אותה ככל היותר, ככל שניתן.

<טיבי רבינוביץ: אבל צריך לזכור דבר פשוט מאוד- - -

רחל עזריה: אני מנסה לקבל תשובה ואתה עונה לי כמו לפעמים חבריי בבית הזה, אבל אתה לא חבר בבית הזה.

רחל עזריה: אני מנסה לשאול איזה מידע יש לך לגבי הפעילות של הפלטפורמות בבנקים.

רחל עזריה: אתה אמור לדעת את המידע.

רחל עזריה: וגם מה הדברים שחשובים לכם?

<טיבי רבינוביץ: המידע שיש לי, אני לא יכול להגיד לך במדויק.

<טיבי רבינוביץ: קודם כול, זה עיסוק של כל בנק ובנק.

<טיבי רבינוביץ: אני לא יודע במדויק כמה חשבונות נפתחו.

רחל עזריה: יש פה נציגים של בנקים?

<טיבי רבינוביץ: אם תשאלי את השאלה הספציפית, אוכל עד הישיבה הבאה לחזור אליכם עם נתונים.

<טיבי רבינוביץ: אני לא יודע בדיוק את מספר החשבונות.

רחל עזריה: השאלה היא מה הנקודות שחשובות לך בדיון הזה.

<טיבי רבינוביץ: הנקודות שחשובות לי, אני רוצה לומר לכם, חברי הכנסת, את המסר הבא: אתם ביקשתם והוריתם וחוקקתם חוקים שמחייבים את הבנקים להיות שומר הסף ולבדוק את החשבונות האלה ולבדוק את כל הטרנסקציות שמתבצעות בחשבונות.

<טיבי רבינוביץ: מדובר בפעילות חדשה.

רחל עזריה: היא כבר לא חדשה.

רחל עזריה: את זה יכולת לומר כשחוקקנו את החוק אך מאז עבר זמן.

<טיבי רבינוביץ: היא כבר לא פעילות חדשה אבל הייתה חדשה.

רחל עזריה: אמרתי לך: אתה בתפקיד הלא נכון.

רחל עזריה: ..

<טיבי רבינוביץ: יכול להיות.

<טיבי רבינוביץ: זה פעילות לא חדשה אבל הבנקים מנסים ללמוד אותה כמה שיותר.

<טיבי רבינוביץ: היא פעילות לא כל כך פשוטה.

<טיבי רבינוביץ: אנחנו בסופו של דבר אחראים, וגם מוטלות עלינו סנקציות, שאם אנחנו לא עומדים באחריות בסופו של דבר אתם באים אלינו בטענות.

<טיבי רבינוביץ: לכן אנחנו חייבים לנהל את הסיכון הזה באופן כזה, שמצד אחד, ננסה.

<טיבי רבינוביץ: אני יודע שבבנקים עושים ככל הניתן גם כדי לפתור בעיות שישנן, מנסים לשמוע מן הגופים האלה וללמוד את הבעיות, ללמוד להתנהל מולם באופן מושכל יותר.

רחל עזריה: אתה יכול לתת דוגמה על מקרה שהיה ניסיון לפתור בעיה?

<טיבי רבינוביץ: לא, כי זה מקרה שהובא לידיעתי.

רחל עזריה: אז מה תפקידך?

<טיבי רבינוביץ: קודם כול, הזמנתם אותי לישיבה ולכן באתי.

רחל עזריה: אבל קיווינו שתדע להתייחס.

<טיבי רבינוביץ: יכול להיות שבגלל שאני לא מצליח להעביר את המסר אני לא מצליח לשכנע אתכם.

<טיבי רבינוביץ: אבל אני לא בטוח שאתם מוכנים לשמוע את עמדתנו.

<טיבי רבינוביץ: עמדתנו פשוטה מאוד: הפכתם אותנו לשומר סף.

<טיבי רבינוביץ: לשומר הסף יש מחויבויות שאנחנו חייבים לעמוד בהן, כי אחרת יש עלינו סנקציות.

<טיבי רבינוביץ: ככל שלא נפתרת בעיית האחריות שלנו, אנחנו לא יכולים לקחת סיכון, כי אנחנו חייבים לנהל את הסיכון של החשבונות האלה כדי להגן על הפעילות בחשבון, מכיוון שמחר בבוקר יאשימו אותנו בכל מיני הפרות ואנחנו לא רוצים לקחת את הסיכון הזה.

<טיבי רבינוביץ: אנחנו ננסה ומנסים ככל הניתן לסייע לפעילות כדי שתעבור באופן יותר מוצלח.

רחל עזריה: בסדר, תודה רבה.

<סימה שפיצר: אני מבקשת להוסיף התייחסות.

<סימה שפיצר: מבדיקה שערכנו, אנחנו מבינים שלפחות בנק אחד נמצא בדיאלוג.

רחל עזריה: אני מנסה להבין.

רחל עזריה: הרי הם אמורים לייצג את הבנקים.

<סימה שפיצר: נכון.

<סימה שפיצר: אני לא מייצגת את הבנקים.

<סימה שפיצר: אני רק אומרת שערכנו בדיקה.

<טיבי רבינוביץ: מה הטענה?

<סימה שפיצר: הגיעה אלינו תלונה ובדקנו אותה, שלחנו אותה לקבלת הסברים.

<סימה שפיצר: עשינו עוד בדיקה למה לא נפתח החשבון.

<סימה שפיצר: אנחנו מבינים שלפחות בנק אחד כן השיב תשובה ומתכתב עם "הומי" וביקש ממנו הסברים, ועכשיו זה נמצא בתוך הבנק עצמו, אחרי שניתנו הסברים.

<אבי אבגיל: כבר שלושה שבועות.

<סימה שפיצר: יכול להיות.

<סימה שפיצר: היום אספתי את הנתונים.

<סימה שפיצר: אבל זה בנק שעדיין לא פתח לפני כן חשבון לפלטפורמה ומבחינתו יש גם סוגיות של "פטקא", של החקיקה הבין-לאומית וסוגיות של נאמנות, שהן גם מורכבות.

<סימה שפיצר: הבנק לומד את הנושא.

<סימה שפיצר: יכול להיות שלכם קל מאוד לפתוח חשבון נאמנות, שיש בו גם פעילויות של תושבי חוץ, אבל לבנק זה לא קל, ואני יכולה להבין את זה.

<סימה שפיצר: כמובן שברגע שיהיה לו היתר או תעודת מעבר או כל תהליך אחר, זה יקל בהרבה על הבנק, אבל הבנק לא אמר את דברו.

<סימה שפיצר: ב"מזרחי" קיבלנו תשובה שהם לא יודעים למי פנו מכיוון שיכול להיות שזאת הייתה – שוב, אני הכתובת עכשיו, אם אתה רוצה אעביר את זה לבנק "מזרחי", הוא מזמין אתכם ליצור אתו קשר.

רחל עזריה: העברנו לכם, אני העברתי אישית את הפנייה לחדוה בר לפני חודש ב"וואטסאפ", כי אמרתי: אני רוצה לוודא שהדברים מגיעים ושאין פה עיכוב.

רחל עזריה: אנחנו בבעיה.

<סימה שפיצר: אני מקבלת.

<סימה שפיצר: אני חושבת שבנושא הזה אנחנו צריכים לעשות יותר.

<סימה שפיצר: יכול להיות שלא מספיק עקבנו אחרי הנושא הזה.

<סימה שפיצר: אבל העמדה שלנו היא שבנק חייב לפתוח חשבון, וכפי שאמרנו, לא רק לפלטפורמות אלא גם לפינטקים, ואם בנק מסרב הוא צריך לתת נימוקים.

רחל עזריה: אגיד לך מה הבעיה.

רחל עזריה: אני חושבת שיש יחסית הרבה נימוקים אפשריים ויחסית יש גם הרבה נימוקים לפרק הזמן הארוך שזה יימשך, ויש סבלנות כלפי הנימוקים.

רחל עזריה: עוד שבוע, ועוד שבוע, ועוד שבועיים, ועוד שלושה שבועות, ועוד חודש, בסוף זה מצטבר לחצי שנה.

רחל עזריה: את סבא שלי לא העלו מתוניס כך במשך 6 שנים עד שבסוף היה אפשר, אבל כל פעם היו בטוחים שעוד שבוע, עוד שבועיים עולים.

רחל עזריה: אי אפשר כך.

רחל עזריה: זה המצב שבו אנחנו נמצאים.

רחל עזריה: לפני חודש העברתי לכם את זה.

רחל עזריה: ואז לשמוע אתכם מאיגוד הבנקים – טוב.

<לבנת פישר: אני מאיגוד הבנקים.

<לבנת פישר: אני יכולה להגיד עוד כמה מילים?

רחל עזריה: יש לך מידע?

<לבנת פישר: לא, אין לי מידע.

<לבנת פישר: קודם כול, שאלת מה תפקידנו.

<לבנת פישר: תפקידנו להביע עמדה.

רחל עזריה: עזבי, אנחנו לא חוזרים לזה.

רחל עזריה: עשינו את זה כבר בדיון הקודם, עשינו את זה כאשר העברנו את החוק.

<לבנת פישר: אבל כל הלעג פה וה"עליהום" הציבורי על המערכת הבנקאית, קודם כול, אני חושבת שהוא לא מכובד.

<לבנת פישר: אם עושים דיון ענייני צריך להקשיב גם לעמדה שלנו ולכבד.

רחל עזריה: אבל תביעו עמדה.

<לבנת פישר: אנחנו מביעים עמדה.

<לבנת פישר: סליחה, שמענו אתכם.

<לבנת פישר: אנא תקשיבו לנו.

רחל עזריה: סליחה, גברתי, את מדברת אליי, את לא עונה.

<לבנת פישר: אני מדברת אליך.

<לבנת פישר: גברתי יושבת-הראש, אנחנו אומרים – ויש עכשיו גם ביקורת בין-לאומית – שיתכבד בית המחוקקים ויגיד לבנקים: אין בעיה, שימו את כל נושא איסור הלבנת הון בצד, אתם פטורים מאחריות.

<לבנת פישר: בבקשה, תתכבדו ותגידו את זה.

<לבנת פישר: אבל אי אפשר להגיד מצד אחד שאנחנו שומרי הסף, שיש עכשיו ביקורת בין-לאומית- - -

רחל עזריה: לא ביקשנו מכם להיות שומרי הסף.

<לבנת פישר: בוודאי ביקשו, יש צו שחל עלינו, יש חוק שחל עלינו.

<לבנת פישר: אנחנו אמורים לפתוח ואנחנו אמורים לבדוק את זה.

<לבנת פישר: גם נושא צו איסור הלבנת הון של חברות ה-P2P פוטר כמעט את כל הטרנסקציות.

<לבנת פישר: מה מצפים מהמערכת הבנקאית?

<לבנת פישר: שעכשיו תהיה איפה ואיפה כי רוצים לקדם את הפעילות שלהם?

<לבנת פישר: שאנחנו עבור הפעילות שלהם נתעלם מכל הסכנות שיש?

<לבנת פישר: אני באמת אומרת, אם אתם רוצים שאנחנו נקדם אז פרט ל"עליהום" ציבורי וכל מיני אמירות פופוליסטיות אני מבקשת מכם, אנא תגידו לפרוטוקול שתפטרו את הבנקים מאחריות.

<לבנת פישר: מחר אני מבטיחה לך שייפתחו חשבונות.

רחל עזריה: סימה שפיצר, מה את עונה?

רחל עזריה: אחרי שהייתם שותפים בבנק ישראל- - -

<מעיין נשר: חשוב לחדד את הדוגמה.

רחל עזריה: לא, לא קיבלת רשות דיבור.

<מעיין נשר: אני מבקשת.

רחל עזריה: אני לא מאשרת לך עכשיו רשות דיבור.

רחל עזריה: סימה שפיצר, אחרי ששמעת אותם ואחרי שאת היית שותפה לחוק הזה, כשאת יודעת מה היו המטרות והיעדים של החוק, ואת יודעת שצריך לעשות את ה-MOU, שלא הצלחנו "לסגור" אותו.

רחל עזריה: מה את עונה לה?

<סימה שפיצר: אני עונה לה ועונה לכל הגופים וגם למחוקקים.

<סימה שפיצר: נושא האחריות על הבנקים לא הוסדר.

<סימה שפיצר: מבחינתנו תקדמו חקיקה שאומרת שהבנקים פטורים מכל סיכון שמוטל בגלל פעילות של גוף א', ב' או ג'.

<סימה שפיצר: מבחינתנו זה בסדר גמור.

<סימה שפיצר: ביקשנו מן המשנה לפרקליט המדינה, יהודה שפר, להמציא לנו חוות דעת כזאת מכיוון שבסוף זה אחריות אישית של מנהלי הבנקים ושל הבנקים עצמם לנושא איסור הלבנת הון.

<סימה שפיצר: אם המדינה סבורה שאין אחריות על הבנקים, בסדר גמור, ניקח את הפרשנות הזאת, היא מקובלת עלינו ותהיה מקובלת עלינו.

<סימה שפיצר: אבל המצב הוא זה, שהסטנדרטים הבין-לאומיים וההוראות שאנחנו הוצאנו למערכת הבנקאית לא מאפשרים פטור.

רחל עזריה: מתי את אומרת לבנקים שהטיעון לא לגיטימי ושצריך לפתוח את החשבון?

רחל עזריה: מתי זה קורה?

<סימה שפיצר: כשהסירוב לא סביר.

רחל עזריה: מתי?

רחל עזריה: האם יש לנו בכלל סיטואציה שיכול להיות סירוב לא סביר?

<סימה שפיצר: כן.

רחל עזריה: הם לא יגידו לך "כי הנעליים שלהם לא מוצאות חן בעינינו".

<סימה שפיצר: פלטפורמה שכבר נמצאת היום תחת החקיקה, וביום שיהיה גם צו איסור הלבנת הון בכלל לא עולה על דעתי שיהיה אפשר לסרב לה.

<סימה שפיצר: גוף מפוקח שיש לו רישיון, ושחל עליו צו, לא עולה על דעתי שלא יפתחו לו חשבון.

<סימה שפיצר: אבל בתנאי שיש עליו את הרגולציה המתאימה.

<קריאה: תוציאו את זה בכתב.

<סימה שפיצר: אני מחדדת את זה.

<סימה שפיצר: אין רגולציה מתאימה לגופים האלה שנמצאים ב-2PSD.

<יואב גפני: נכון שהדיון נסב בעיקרו סביב צו איסור הלבנת הון והחובות של הבנקים מכוח צו איסור הלבנת הון, והציות והאכיפה חשובים מאוד בעניין הזה.

<יואב גפני: אני רוצה לומר שמן המקבץ הרחב של התלונות שאנחנו קיבלנו בחודשים האחרונים, חלק מן הדברים הרבה יותר פשוטים, הרבה יותר יום-יומיים, הרבה יותר פרוזאיים.

<יואב גפני: זה עניין של בקשה לחזור, זה עניין של כמה ימים לתשובה, זה עניין של נימוק התשובות.

<יואב גפני: פה צריך להבין, הקושי שאנחנו מזהים, גם לגבי הפלטפורמות, וזאת הסיבה שהתעקשנו על הפינטקים למיניהם, הוא שעבודה באמצעות חשבון נאמנות היא בבחינת בלון חמצן, בלעדיו אין שום קיום לפעילות.

<יואב גפני: לכן מרגע שאין את הדבר הזה אז אין כלום.

<יואב גפני: אם זה הוראות של צו איסור הלבנת הון – ואני לא חושב שזה המקום – אני בטח לא חושב שצריך להוסיף שלייקעסים על שלייקעסים במסגרת הדיון הזה שלשם אנחנו הולכים.

<יואב גפני: אנחנו לא רואים מקום לדבר כזה, מעבר כמובן לכל הצווים שצריך להחיל על המערכת הזאת.

<יואב גפני: אבל אני אומר, יש פה דיון קצת יותר רחב, שנזנח, הדיון על העיסוק היום-יומי.

<יואב גפני: אנחנו סברנו – אמרתי את זה ואני אומר את זה שוב – שבמסגרת ה-MOU יהיה אפשר לקיים גם דיאלוג בהקשר זה.

<יואב גפני: העסק הזה לא עובד.

<יואב גפני: אני לא סבור שאנחנו צריכים להיות שם יותר, אבל צריך לקיים איזו מערכת.

<יואב גפני: כאשר יש הוראות – לנו לפחות זה ברור ולא שמעתי התנגדות מצד הגורמים, וגם אם יש כזאת אני חושב שאין לה מקום – יש לעמוד בהוראות צו איסור הלבנת הון או בהוראות שייצאו מכוח הדבר הזה מכאן ואילך.

<יואב גפני: אבל זה משהו רחב יותר.

<יואב גפני: צריך להבין שהאפשרות לניהול חשבון בנק, זה סוג של פעילות שבלעדיו גופים כאלה אינם יכולים להתקיים.

<יואב גפני: גם למשל בהיבט של הזמנים, להגיב במהירות יחסית: בסדר, אני לא מקבל, מה אני צריך לעשות?

<יואב גפני: יכול להיות שלא אצליח לעשות את זה.

<יואב גפני: אני רוצה לדעת כי אני פה מדמם.

<יואב גפני: כך קורה לחלק מהגופים האלה, באלפים, בעשרות אלפים מידי חודש בחודשו.

<יואב גפני: השירות הזה, של עצם הפתיחה או ניהול החשבון, שבלעדיו אי אפשר להתקיים, זה דבר שצריך לתת לו מענה רחב יותר בהיבט של השירות.

<יואב גפני: צריך להבין, לא לשווא בחקיקה ראשית נקבע שבנק חייב לפתוח לכל גוף שפונה אליו חשבון בתנאים סבירים.

<יואב גפני: ב-MOU כתבנו, בגלל שמדובר בגופים מפוקחים, "מטעמים מיוחדים".

<יואב גפני: גם זה, אנחנו סבורים שבהקשר של מישהו מפוקח, צריך לקרות.

רחל עזריה: בסדר, תודה.

<איתי ברכה: אני גם מחברת "הומי".

<איתי ברכה: אני עושה להם את הביקורת החיצונית.

רחל עזריה: אנחנו בדרך כלל נותנים רשות דיבור רק לדובר אחד של כל גוף, אז בוא בזריזות.

<איתי ברכה: אני רוצה בזריזות להגיד כמה דברים שבעיניי הם קריטיים מאוד.

<איתי ברכה: אני חושב שכל העניין הזה של הפיקוח על הבנקים, וכרגע אולי הגיבוי הגורף שהם נותנים בשלב הזה לבנקים, בעצם נותן לבנקים כלי, שאנחנו לא מכירים אותו, להתמודד היום עם התחרות הזאת.

רחל עזריה: אדוני, את הדבר הזה אנחנו מכירים.

רחל עזריה: אם יש לך משהו נקודתי.

<איתי ברכה: אני רוצה להגיד משהו מאוד נקודתי.

<איתי ברכה: אתמול ישבתי בוועד המנהל בבנק לאומי עם חברת פינטק ונאמר לנו בפירוש, כשדיברנו על ענייני איסור הלבנת הון, אני נתתי להם פתרונות ישימים אמיתיים איך אנחנו מפחיתים את הסיכונים של הבנק.

<איתי ברכה: נאמר לי על ידי מי שאחראית על כל תחום נותני שירותי מטבע בבנק: "תשמעו, אתם לא רווחיים לבנק, ובגלל שאתם לא רווחיים לבנק אנחנו לא נוכל להשקיע בכם משאבים של איסור הלבנת הון.

<איתי ברכה: " מילה במילה הדברים האלה נאמרו בצורה הזו.

<איתי ברכה: השאלה האם אנחנו אמורים כחברות פינטק לשאת בנושא הזה, לממן את הבנקים ואת פעילות הציות שלהם?

<איתי ברכה: כאשר אנחנו מבקשים היום פתיחת חברה לנותן שירותי מטבע, בעיקר לחברות פינטק, הם מקבלים בקשות מאוד-מאוד מסודרות.

<איתי ברכה: הבקשה של "הומי", למשל, מונה 90 עמודים של פתיחת חשבון: כל מסמכי איסור הלבנת הון, כל המסמכים של "הכר את הלקוח", הבנק קיבל הכול מאל"ף ועד ת"ו.

<איתי ברכה: לא זכינו להתייחסות ספציפית אמיתית מן הבנק לגבי המסמכים, האם הם טובים או לא טובים.

<איתי ברכה: פשוט קיבלנו מרוב הבנקים תשובות: "אנחנו לא ערוכים".

<איתי ברכה: הלכתי אישית לבנק הפועלים וביקשתי להגיש בסניף של נש"מים, והוא אמר לי: "תשמע, אין לי מה לעשות עם הבקשה שלך, כרגע אנחנו לא פותחים חשבונות, אין לנו מדיניות".

<איתי ברכה: התעקשתי שהוא יקבל את הבקשה.

<איתי ברכה: הוא אמר: "אני אומר לך, מכאן היא תשב בקצה השולחן שלי והיא אפילו לא תיבדק".

רחל עזריה: יש חובה למדיניות לבנקים?

<סימה שפיצר: כן.

<סימה שפיצר: מבחינתנו הטיוטה כבר קיימת.

רחל עזריה: אבל אנחנו שומעים שאין מדיניות.

<איתי ברכה: אפשר לשתף אתכם בפרקטיקה של פתיחת החשבון?

רחל עזריה: לא.

<סימה שפיצר: נבדוק, כי אני לא מכירה את הפרטים.

רחל עזריה: מעיין נשר, בבקשה.

רחל עזריה: את מייצגת את בנק הפועלים.

רחל עזריה: אתם יכולים לבדוק מה קרה שנציג הבנק פשוט אמר "אין לנו מדיניות"?

<מעיין נשר: כן.

<מעיין נשר: קודם כול, כל מי שיושב פה יודע, וגם האנשים שדיברו בישיבה הקודמת.

<מעיין נשר: אני אישית בדקתי מקרים שהועלו כאן, בדקנו במערכת, כי אנחנו באמת באים בטוב ורוצים לבדוק כל דבר.

רחל עזריה: מעולה.

<מעיין נשר: רציתי להגיד כך: ראשית, חשוב לנו להגיד – דובר פה על תחרות.

<מעיין נשר: בסוף, אם יש רגולציה קוהרנטית – ואמר את זה יואב גפני נכון – הבנקים הם גופים שיודעים לציית לצווים וכללים שחלים עליהם.

<מעיין נשר: מה שהם אומרים פה הוא שהרגולציה כרגע עוד לא קוהרנטית ויש איתה בעיות.

<מעיין נשר: לבוא בטענות לבנקים על הדבר הזה, יש בזה בעיה.

<מעיין נשר: אתן דוגמה אחרת: גם ה"פטקא", שהציב את הבנקים כשומר סף לעניין מיסוי מול ארצות הברית, בסופו של דבר גורם למצב שאם יש לך אזרחות אמריקאית ותנסי לפתוח חשבון בנק, תגלי שאולי יותר קשה לך מאשר למי שאין לו אזרחות.

<מעיין נשר: ברגע ששמים את הבנק כשומר סף והוא צריך לתת דין וחשבון על כל מיני דברים, כשהוא רוצה לפתוח חשבון- - -

רחל עזריה: כמה אזרחים אמריקאים לא הצליחו במשך שלושה חודשים לפתוח חשבון?

<מעיין נשר: לגבי פתיחת חשבון לפלטפורמות – הרוב המוחלט של מי שיושב פה זה פלטפורמות שיש להן חשבון שמתנהל בבנק.

<מעיין נשר: זאת אומרת, עם פתיחת החשבון כן יש עדיין כנראה קשיים.

רחל עזריה: זה מאז החוק.

רחל עזריה: הם פשוט פתחו לפני החוק.

רחל עזריה: את מבינה מה היה?

רחל עזריה: באנו להיטיב.

<מעיין נשר: מאז החוק למיטב ידיעתי נפתחו חשבונות.

<קריאה: רק בבנק לאומי.

<קריאה: לא בבנק הפועלים.

<מעיין נשר: בכל מקרה, לרוב המוחלט יש חשבונות.

<מעיין נשר: הועלו כאן טענות בישיבה הקודמת על התנאים וכל מיני דברים אחרים, אבל לעניין פתיחת החשבונות, בסופו של דבר גם אם יש איזשהם חבלי לידה, נפתחים חשבונות.

<מעיין נשר: יש רגולציה, שבנק ישראל אומר לבנקים: "אתם צריכים לפתוח חשבונות".

רחל עזריה: אבל זה לא קורה, למרות שבנק ישראל אומר את זה.

רחל עזריה: בסדר.

<דורון כהן: גם אי אפשר לפעול בהם.

<דורון כהן: אתם פותחים חשבון ולא נותנים לעבוד.

<מעיין נשר: ודבר אחרון, הנקודה הכי חשובה, לְמה אנחנו מתכוונים כאשר אומרים "רגולציה קוהרנטית"?

<מעיין נשר: אם יוצאת עכשיו טיוטת צו של רשות שוק ההון, שאומרת לפלטפורמות: אתם אחראים על סיכוני הלבנת הון, אבל בטרנסקציות שסכומן עד 50,000 שקל בחצי שנה אתם לא צריכים לעשות Know your costumer, והבנקים לעומתם צריכים לעשות Know your costumer מהשקל הראשון.

<מעיין נשר: זה חוסר קוהרנטיות ברגולציה.

<מעיין נשר: מצד אחד, הבנקים אחראים לתת דין וחשבון ולבדוק כל אחד החל מן השקל הראשון, אבל יש להם גופים שהם, על הפעילות שלהם, לא צריכים.

רחל עזריה: אבל הנה אומרת לך חברה: "עשינו מה שנדרשנו".

רחל עזריה: עזבי.

<מעיין נשר: כל פעם יש את הוויכוחים האלה- - -

רחל עזריה: אם במקרים שבהם חברות P2P היו עושות את הצעד הנוסף, כמו ה- Know your costumerוכמו שאמרו: "יש לנו אישורים ממקומות אחרים בעולם ורק בישראל הבנקים לא מכירים", אפשר לומר את זה במצבים של הקטנת ראש, אבל אנחנו רואים מצב שיש הגדלת ראש מצד החברות, ואילו מצד הבנקים – אני לא יודעת אם לקרוא לזה הקטנת ראש, אבל פשוט אין מענים.

<קריאה: אנחנו נותנים Know your costumer.

רחל עזריה: זה מה שאני אומרת, הם עושים את זה אפילו שהם לא מחויבים, הם לא זורקים את זה עליכם ואומרים: "אנחנו לא חייבים, עכשיו תמצאו פתרון".

רחל עזריה: בבקשה, מנכ"ל "קוברסי", דורון כהן.

<דורון כהן: נעים מאוד.

<דורון כהן: אנחנו חברה שעוסקת בתשלומים בין-לאומיים.

<דורון כהן: סימה שפיצר לצערי קודם החריגה אותנו לאזור השחור של התעשייה.

<דורון כהן: הייתי רוצה לתקן.

<דורון כהן: "קוברסי" מחזיקה ברישיון מטעם ה-FCA הבריטי, שהוא רגולטור שנהנה מ-reputation מעט גבוה יותר מרוב הרגולטורים שיושבים בארץ, בלי חלילה כוונה לפגוע.

<יואב גפני: דבר בשם עצמך.

<יואב גפני: שידבר בשם עצמו.

<יואב גפני: אמרתי את זה לטובת הפיקוח על הבנקים.

<סימה שפיצר: אנחנו לא נפגענו.

<דורון כהן: אנחנו מגלגלים רבע מיליארד דולר מחזור עסקאות בשנה ו"אוכלים קש" לא נורמלי במערכת הבנקאית בישראל.

<דורון כהן: סימה שפיצר, הצעת לי בעבר לפנות אליך באופן אישי אם יש איזו בעיה, הבטחת שתבדקי ותנסי לעזור.

<דורון כהן: למען האמת, הייתי אופטימי, אבל כששלחתי לך פניות- - -

רחל עזריה: בלי זה.

רחל עזריה: עכשיו פשוט תדבר.

<דורון כהן: בפניות ששלחתי פשוט קיבלתי מענה לא מוכוון לטענות.

<דורון כהן: למשל, "הפעילות הנעשית בחשבון חברתך כוללת ...

<דורון כהן: בחשבון שאינו נש"מ, חשבון חברה זרה שאינה מפוקחת לעניין איסור הלבנת הון ומימון טרור".

<דורון כהן: אמרתי: היא מפוקחת על ידי ה-FCA הבריטי.

<דורון כהן: למשל, "רואים בעמדת הבנק סירוב סביר, זאת בהיעדר הסברים ואסמכתאות מתאימים".

<דורון כהן: אנחנו סיפקנו כל אסמכתה וכל הסבר לכל בנק שאי פעם ביקש, עובדה שאנחנו פועלים.

<דורון כהן: עם זאת, אינני יודע מאין מגיע הציטוט הזה.

<דורון כהן: אם בנק ישראל היה רוצה לעשות עבודה רצינית בעניין, והחבר'ה פה מ"בי-טי-בי" התייחסו לזה קודם, היה באמת פותח שולחן עגול, יושב עם כל חברות הפינטק ומנסה לפתור את הבעיה.

<דורון כהן: יש לדעתי ארבעה דברים שצריכים לקרות: אחד, לחייב את הבנקים לפתוח חשבון.

<דורון כהן: שתיים, להשוות את התנאים המסחריים בחברות הפינטק לאלה של חברי הבורסה.

<דורון כהן: זה נקודה סופר חשובה כי חברי הבורסה נהנים מתנאים מסחריים שמאפשרים לפעול בתנאי תחרות, מה שאף אחד מאתנו לא מקבל.

<דורון כהן: דבר שלישי, לתת יד חופשית לפעולה לחברות במסגרת החוק, זאת אומרת זה שפתחנו חשבון לא אומר שעכשיו מותר למנוע פעילות בתוך החשבון.

<דורון כהן: ונקודה רביעית, אני מצטרף פה למעיין נשר, לתת פטור מאחריות לקציני הציות של הבנקים לגבי חברות שפועלות תחת צו איסור הלבנת הון.

<דורון כהן: אני חושב שזה בקשה סופר לגיטימית.

<דורון כהן: לדעתי יש רק שתי שיטות להתקדם עם זה: אחת, אם בנק ישראל יקדם את זה על אמת, מה שעד היום לא קרה; ושתיים, כנראה חקיקה.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: ורדה לוסטהויז, בבקשה.

<ורדה לוסטהויז: שלום לכולם.

<ורדה לוסטהויז: אני מ"טריא P2P".

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להגיד שמה שנשמע מעמדת הפיקוח על הבנקים כפי שהוצגה בהתחלת הדיון הוא בעיניי הליכה אחורה לגמרי, בשל כמה סיבות.

<ורדה לוסטהויז: הסיבה הראשונה היא מה שלא נאמר.

<ורדה לוסטהויז: קודם כול, לא נאמרה אף מילה על עידוד התחרות והרצון לעודד גופים חיצוניים.

<ורדה לוסטהויז: אני לא מצפה מן הבנקים שיגידו את זה, אבל אני כן מצפה שהפיקוח על הבנקים, אחרי חצי שנה של תלונות של כל הגופים, בהתחשב בעובדה שכל המהלך הזה הוא חלק מוועדת שטרום, הייתי מצפה לאיזה "פיפס" קטן שיגיד, ולא ידבר כל הזמן רק על הנושא שנקרא הלבנת הון.

<ורדה לוסטהויז: הקטע של הלבנת הון בוועדה הזאת הוא מין מנטרה כזאת, כולם מדברים על הלבנת הון.

<ורדה לוסטהויז: גם לא הוזכר, ואני חושבת שזה חשוב מאוד, ולא דובר בכלל תעריפון עמלות.

<ורדה לוסטהויז: בישיבה הקודמת לפחות שתי פלטפורמות דיברו על כך שבבת אחת ביטלו להן את ההנחות בחשבון וכפו על הפלטפורמות לעבוד לפי התעריפון.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להזכיר, למיטב ידיעתי אחוז הלקוחות שעובד לפי תעריפוני הבנקים בלי הנחות הוא מזערי, אין כמעט מצב כזה.

<ורדה לוסטהויז: זה כל אלה שלא מבינים ולא מסוגלים להתמקח.

<ורדה לוסטהויז: למה אנחנו לא מסוגלים להתמקח?

<ורדה לוסטהויז: ראשית, כי הבנק לא רוצה לדבר אתנו על זה, ושנית, זה ניצול מעמד מונופוליסטי שאין לנו הרבה מה לעשות אתו.

<ורדה לוסטהויז: על זה גם לא דיברו כי הכול נבלע בכול ונקרא היום הלבנת הון.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להגיד משהו לגבי השימוש בתירוץ של הלבנת הון, שבעיניי הוא תירוץ.

<ורדה לוסטהויז: זה לא התירוץ של הבנקים, זה לדעתי תירוץ של הפיקוח על הבנקים לא לפתור את הבעיה.

<ורדה לוסטהויז: אם למשל גם הפיקוח על הבנקים וגם הבנקים אמרו שהבנקים לא יכולים כי הם מחויבים לנטר ולבדוק, התשובה בעיניי פשוטה מאוד, ממש פשוטה.

<ורדה לוסטהויז: פשוט צריך לחוקק סעיף בחוק שיפטור אותם.

<ורדה לוסטהויז: לא צריך ללכת למשנה לפרקליט המדינה, מר יהודה שפר, שייתן חוות דעת.

<ורדה לוסטהויז: למה?

<ורדה לוסטהויז: הרי זה לא שאלה משפטית, זה שאלה של מדיניות, מה המחוקק רוצה.

<ורדה לוסטהויז: נניח אפילו שמר יהודה שפר יגיד- - -

<טיבי רבינוביץ: זה רעיון טוב.

<ורדה לוסטהויז: הנה.

<ורדה לוסטהויז: מה שקורה, אנחנו מסתובבים.

<ורדה לוסטהויז: הבנקים לשיטתם, זה יפתור להם המון בעיות.

<ורדה לוסטהויז: הפיקוח על הבנקים, אני לא יודעת מה העמדה שלו, הוא כל הזמן אומר "כופים עליי, המדיניות היא כך".

<ורדה לוסטהויז: אולי הרשות תוכל לסייע לפיקוח על הבנקים, אני לא יודעת, תיכף כנראה נשמע מן הרשות.

<ורדה לוסטהויז: עוד פעם, אנחנו חוזרים לאותה סוגיה, האם אפשר – ולדעתי ראוי ונכון וצודק – לקבוע סוף-סוף פטור מאחריות ברגע שיש צו הלבנת הון על פלטפורמות.

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: "קרדיט פלייס", בבקשה.

<עומר רותם: שלום.

<עומר רותם: אני חייב להגיד פה משהו.

<עומר רותם: גם סימה שפיצר וגם נציגי הבנקים דיברו על הרעיון שבעצם מדובר בעסקים חדשים או ברגולציה חדשה שצריך ללמוד ולהכיר וכולי.

<עומר רותם: אנחנו עובדים עם בנק הפועלים כבר ארבע שנים ואני מרגיש שאני לא מצליח לצבור אתו שום ותק, אין לי שום אשראי אצלו.

<עומר רותם: ככל שאנחנו לומדים להכיר, במקום שתהליכי העבודה יילמדו ונלמד להכיר זה את זה, אנחנו רק מקבלים עוד ועוד קשיים כל הזמן, עוד ועוד בקרות וחסמים.

<עומר רותם: אני בחיים שלי לא הייתי בשום קשר עסקי עם איזשהו גורם למשך תקופה מתמשכת שהיה כל כך אטום ועוין אליי.

<עומר רותם: את הטענה שזה יילמד וייפתח עם הזמן, אני לא מקבל וזה לא מה שקורה בשטח.

<עומר רותם: מעבר לזה, אני מבקש להעלות פה נקודה מסוימת.

<עומר רותם: דיברו על אזרחים זרים.

<עומר רותם: קיבלנו סירוב מבנק הפועלים לצרף כנהנים אזרחים זרים.

<עומר רותם: זאת הייתה החזית שהם הציגו לפנינו.

<עומר רותם: רק אחרי שאנחנו נעמדנו על הרגליים האחוריות שלנו, אמרנו שככל שאנחנו יודעים עדיין לא פשע להיות אזרח של מדינה זרה, רק אז הם אמרו: "בתנאים מסוימים," והפילו עלינו רשימה ארוכה של מסמכים נוספים למלא, שזה בסדר, בזה אנחנו עומדים.

<עומר רותם: אבל הגישה, כפי שאמרו החברים, היא כל הזמן שלילית וחוסמת.

<עומר רותם: אני צריך להזכיר במעמד הזה שלגבינו, המעמד שלנו עדיין לא הוסדר מבחינת החוק.

<עומר רותם: כן הגשנו בקשה לפלטפורמה לתיווך באשראי, אנחנו גם בדיון עם רשות ניירות ערך, הם הביעו איזו נכונות לדון על חלק מן הדברים, אבל עדיין לא מצאנו אכסניה לפעילות שלנו.

רחל עזריה: יש פה מישהו מן הרשות לניירות ערך?

<צפנת מזר: כן, שלום.

<צפנת מזר: אין לי הרבה לומר מעבר לזה.

<צפנת מזר: קיבלנו את המכתב של החברה ואת השאלה שעמדה בבסיס של הבקשה שלהם, והיא האם חובות של משרדי הממשלה או גופים ממשלתיים ייחשבו תחת דיני ניירות ערך או לא.

<צפנת מזר: ביקשנו מהחברה מידע נוסף, בעיקר למי היא מתכוונת בגופים ממשלתיים.

<צפנת מזר: רק משרדי הממשלה?

<צפנת מזר: חברות ממשלתיות?

<צפנת מזר: תאגיד סטטוטורי?

<צפנת מזר: זה יכול להשליך על התשובה.

<עומר רותם: אנחנו מכינים להם חוות דעת בעניין, אבל עד שלא יובהר המעמד של המוצר שלנו, אם כנייר ערך או לא כנייר ערך, אנחנו בעצם נמצאים פה בנבדל.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: "לובי 99", בבקשה.

<לינור דויטש: אני יושבת פה ואני נחרדת ממה שאני שומעת.

<לינור דויטש: אנחנו עבדנו על החוק הזה כל כך קשה, ישבנו פה עם בנק ישראל וניסינו להכניס את החוק הזה, על הפטור מהלבנת הון.

<לינור דויטש: אתם ישבתם פה, אני לא יודעת אם את זוכרת, בתחילת הדרך ואמרתם שלא נצטרך את הדברים האלה כי זה יוסדר ב-MOU בהבנות.

<לינור דויטש: אם אחפש את הפרוטוקולים גם אמצא את זה.

<לינור דויטש: שמחנו, סמכנו את ידנו על הרגולטור ולא התעקשנו, אמרנו: נילחם על סעיפים אחרים כי אנחנו מאמינים שתצליחו לשתף פעולה ובאמת לנהל את הבנקים – שזה תפקידכם – לפחות במובן של המדיניות שאתם צריכים לפקח עליה.

<לינור דויטש: חצי שנה אחרי, והפלטפורמות עומדות בפני שוקת שבורה וכולנו יושבים כאן, ומדיון לדיון שום דבר לא מתקדם.

<לינור דויטש: באמת התסכול פה גואה.

<לינור דויטש: כל הזמן נאחזים, כפי שוורדה לוסטהויז אומרת, בנושא של הלבנת הון, כאילו זה חזות הכול, ובגלל זה לא פותחים חשבונות ולא עושים שום דבר, אף אחד לא לוקח אחריות על שום דבר.

<לינור דויטש: כל ההתנהלות פה, תסלחו לי, כל המטרה של פתיחת השוק לתחרות והמשך ועדת שטרום, כדי שתהיה מלחמה עם הבנקים במובן של לתת תחרות אמיתית לאנשים, לא קורית ושום דבר לא מתקדם.

<לינור דויטש: אני מרגישה שאנחנו קצת חובצים בחמאה פה.

<לינור דויטש: אני חושבת שהאחריות פה של בנק ישראל, עם כל הכבוד להגיד כל הזמן מה אי אפשר ומה אי אפשר, עוד לא הבנתי מה כן אפשר.

<לינור דויטש: אף פעם אנחנו לא דנים במה שכן אפשר, תמיד זה מה לא ולמה קשה ולמה לא עובד.

<לינור דויטש: מה כן אפשר לעשות בתור מי שאחראי לפקח על הגופים האלה, שעליהם לצערי אין לי שום כוח להשפיע, במובן הזה שהם הולכים עם הראש בקיר ולא רוצים.

<לינור דויטש: אבל בתור הפיקוח והרגולטור שאחראי לדאוג גם לנו, לצרכנים, לדאוג לנו, לציבור הרחב, זו אחריות ישירה שלכם.

<לינור דויטש: תמצאו פתרונות.

<לינור דויטש: אני מתחרפנת מן הדבר הזה, באמת, אני לא מבינה את מה שהולך פה.

<לינור דויטש: אם לא תהיה ברירה ויידרש תיקון חקיקה, אשמח שננסח תיקון חקיקה ונעביר תיקון חקיקה, אם זה הדבר היחיד שירגיע פה את המערכת, כי פשוט המצב הקיים לא יכול להימשך.

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: אני רוצה לומר משהו על כל האירועים המתמשכים האלה.

רחל עזריה: אחד היתרונות היחסיים של ישראל הוא תחום ההייטק, ואחת הסיבות, כשבודקים למה ההייטק הצליח, זה בגלל שלא הייתה רגולציה.

רחל עזריה: וכאשר אנחנו מגיעים לפינטק – פה מתחיל המשבר.

רחל עזריה: פתאום נתקלים ברגולציה, וגם בנקים – וסליחה, ההתנהלות פה הייתה- - -

<שלומי תורג'מן: אם אני יכול להתפרץ: זה לא מדויק משום שחוק החברות בהתחלה מנע מאוד את האפשרות של התפתחות חברות הייטק בארץ.

<שלומי תורג'מן: הקטינו את אחריות הסיכון, שינו את החוק ואז הייתה התפתחות.

רחל עזריה: נכון, כך בדיוק היה.

רחל עזריה: זה ההיסטוריה.

רחל עזריה: על זה בדיוק אני מדברת.

רחל עזריה: פה אנחנו נמצאים במין מהלך הפוך.

רחל עזריה: כלומר, אנחנו מגדילים את הרגולציה כאשר אנחנו יודעים שאחד הכיוונים העתידיים שהעולם הולך אליהם הוא נושא הפינטק, זה ברור, ולישראל יש יתרון יחסי, אבל אנחנו בעצם מחריבים את היתרון היחסי הזה בעודף רגולציה שאנחנו משיתים, כאשר בעצם כל המטרה של ה-P2P, אמרנו: בואו נקדים את הזמן, נגדיר את השיטה, נאפשר להם להשתחרר ולהתחיל לעבוד.

רחל עזריה: אנחנו חצי שנה אחר כך עדיין נמצאים באותו מקום.

רחל עזריה: מעבר לכול, אנחנו פשוט חוטאים לתפקיד שלנו.

רחל עזריה: אני מרגישה שאנחנו בכנסת חוטאים לתפקיד שלנו וגם משרד האוצר ובנק ישראל.

רחל עזריה: אנחנו לא מאפשרים לחברות האלה להתפתח.

רחל עזריה: אני מבינה שלבנק ישראל יש עוד תפקידים, אני מבינה את זה.

<סימה שפיצר: אני חושבת שפה חסר פרט.

<סימה שפיצר: לא שיש פה עודף רגולציה על גופי הפינטק אלא חסרה רגולציה שקיימת בכל העולם.

<סימה שפיצר: כל שאנו אומרים הוא, יש בסך הכול להשוות את הרגולציה שכבר קיימת בלטביה גם לישראל, זה הכול.

<סימה שפיצר: ברגע שאותה רגולציה תחול פה בישראל והכללים יהיו זהים, אנחנו לא נסכים לשום תהליך.

רחל עזריה: כלומר, את אומרת שיש לחזור לחקיקה.

<סימה שפיצר: נכון.

<דורון כהן: הפינטק האירופאי התפתח לפני הרגולציה.

<דורון כהן: הרגולציה למדה מה קורה בשוק ואז היא התפתחה.

<סימה שפיצר: בסדר גמור.

<מאיה לדרמן: אני היועצת המשפטית של הרשות לאיסור הלבנת הון.

<מאיה לדרמן: קודם כול, בפתח הדברים, ברור שמשטר איסור הלבנת הון לא צריך למנוע תחרות ואין שום כוונה שזה יהרוס את השוק.

<מאיה לדרמן: מאז ומתמיד אמרנו שזאת העמדה.

<מאיה לדרמן: מצד שני, צריך להיזהר ממצב שבו אנחנו שופכים את התינוק עם המים.

<מאיה לדרמן: משטר איסור הלבנת הון הוא לא דבר ייחודי למדינת ישראל, זה קיים בכל העולם.

<מאיה לדרמן: גם חברות פה שעובדות בחוץ לארץ מקיימות את חובות איסור הלבנת הון שחלות עליהן באותן מדינות, והן יצטרכו לקיים את החובות האלה גם פה.

<מאיה לדרמן: הקושי היום של הבנקים, כפי שאנחנו מבינים אותו, הוא בגלל דה-רגולציה.

<מאיה לדרמן: הם חוששים, כפי שסימה שפיצר אמרה כרגע, ממצב שבו ישתמשו בחשבונות הנאמנות האלה לצורכי הלבנת הון.

<מאיה לדרמן: ניקח לדוגמה סיטואציה, שבאמצעות הפלטפורמה כסף יעבור לארגון טרור.

<מאיה לדרמן: את מי יאשימו בסופו של דבר?

רחל עזריה: אני יודעת.

רחל עזריה: לא נעשה פה מבוא לנושא.

<דורון כהן: אנחנו מדווחים לרשות.

<דורון כהן: אנחנו מדווחים לכם.

<מאיה לדרמן: או שכסף נכנס אל תוך המערכת.

<מאיה לדרמן: כרגע הם לא בודקים את זה.

<מאיה לדרמן: אין חובות שחלות.

<מאיה לדרמן: עליכם חלות חובות, אבל לא על כל החברות חלות חובות איסור הלבנת הון.

<מאיה לדרמן: ברגע שהפלטפורמות האלה לא בודקות אז הבנקים לוקחים את זה על עצמם.

<מאיה לדרמן: כן צריך אמירה של בנק ישראל, ואני מבינה שזה מה שנעשה בחוזר הזה, שאומרת שברירת המחדל היא כן לפתוח חשבונות.

<מאיה לדרמן: זה לא אומר שאפשר לפטור אותם מכל חובת איסור הלבנת הון ולהגיד: אתם פטורים לחלוטין.

<מאיה לדרמן: אי אפשר.

<מאיה לדרמן: אפשר להגיד להם: תפתחו את החשבון, תנהלו אותו.

רחל עזריה: דבר ראשון, זה קיים גם בחוק.

רחל עזריה: דבר שני, זה כתוב אך זה עדיין לא עוזר.

רחל עזריה: אנחנו חוזרים לפה פעם אחרי פעם.

רחל עזריה: אגיד יותר מזה, התלבטתי אם לבטל את הדיון כי הבנתי שזה הולך להיות שידור חוזר של הדיון הקודם.

רחל עזריה: למען האמת, זה אפילו לא שידור חוזר, זה אפילו גרוע יותר, כי בזמן שעובר איכשהו פתאום עוד יותר מכבידים על החברות, כאשר המטרה שלנו בחוק הייתה הפוכה.

<מאיה לדרמן: אם אפשר בכל זאת להשלים.

<מאיה לדרמן: זימנו את כל חברות ה-P2P אלינו לרשות כדי לשמוע את הקשיים ואת הבעיות שבהם הן נתקלות.

<מאיה לדרמן: אנחנו מנסים להבין ממה הבנקים חוששים.

<מאיה לדרמן: עדיין לא ישבנו עם הבנקים.

<מאיה לדרמן: יש לנו כוונה לעשות שולחן עגול עם הבנקים כדי להבין גם את נקודת מבטם.

<מאיה לדרמן: אבל דיברנו עם בנק ישראל והצפנו את הדברים שעלו על ידי חברות הפינטק.

רחל עזריה: מתי כל זה התרחש?

<מאיה לדרמן: לפני שבוע.

<מאיה לדרמן: ישבנו איתן לפני שבוע, שמענו.

<מאיה לדרמן: בחלק מן הדברים גם להם אמרתי שנראה לי שזה דרישה סבירה של הבנק, ויש מקרים שבהם לא, אני לא מבינה למה הבנק דרש.

<מאיה לדרמן: זה לפחות לא מטעמי הלבנת הון.

<מאיה לדרמן: יכול להיות שיש סיכוני ציות אחרים.

<מאיה לדרמן: שוב, אנחנו צריכים לשמוע גם את הצד השני.

רחל עזריה: אני רוצה לסכם.

רחל עזריה: כנראה נחזור לאותו מעמד קודם, שאיכשהו כן הצלחנו לייצר שיתוף פעולה.

רחל עזריה: אזמן פגישה עם בנק ישראל ועם רשות שוק ההון, נשב ביחד.

רחל עזריה: הפעם זה לא יהיה כמו בפעם שעברה, זה יהיה "עד שייצא עשן לבן".

רחל עזריה: אנחנו נסדיר הכול ואז נבוא לדווח פה בוועדה.

רחל עזריה: נערוך את הפגישה הזו ממש בימים הקרובים, עם יועץ השר כמובן.

<סימה שפיצר: אם אפשר לזמן את משרד המשפטים ואת הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.

<ורדה לוסטהויז: אם אפשר לשאול משהו.

רחל עזריה: אני מסכמת את הדיון.

רחל עזריה: תכתבו לנו באי-מייל ואני מבטיחה שאנחנו נתייחס.

רחל עזריה: תשאלי אותה אחר כך.

רחל עזריה: אנחנו מסיימים את הדיון.

רחל עזריה: נערוך את הישיבה הזאת.

רחל עזריה: נראה לגבי משרד המשפטים.

רחל עזריה: נתחיל אנחנו ואז נראה את מי צריך לצרף, גם כדי להקל על המפגש הראשוני.

רחל עזריה: נראה אחר כך את מי צריך לצרף ואיך מצרפים.

רחל עזריה: המטרה תהיה – אנחנו תיכף נכנסים לחוק ההסדרים – לסיים את זה כמה שיותר מהר.

רחל עזריה: אני מקווה שיהיו לנו בשורות טובות, שתהיה לפחות כמה שיותר בהירוּת רגולטורית בזמן הקרוב.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: הישיבה נעולה.