ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 548, 2018-02-05 12:30

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 5 בפברואר 2018, כ' בשבט התשע"ח.

יעקב מרגי: הנושא: הכשרת מורים ערבים.

יעקב מרגי: לא אחת אנחנו מדברים כאן על רמתם של בוגרי המכללות להוראה בקרב המגזר הערבי.

יעקב מרגי: יש לציין שחברי הכנסת עקביים.

יעקב מרגי: חברת הכנסת חנין זועבי באופן עקבי יחד עם חבר הכנסת מסעוד גנאים מובילים ואומרים זאת בדיונים רבים.

יעקב מרגי: כשמדברים על הפערים בחינוך הם לא מהססים ומדברים על רמתם של המורים במגזר הערבי.

יעקב מרגי: אני חושב שזו אות כבוד ואנחנו כחברה, ובכלל המשרד צריך לקחת את זה ולאתגר את עצמו להביא את המורים מהמגזר הערבי לרמה יותר גבוהה ממה שקיים בחברה הישראלית.

יעקב מרגי: לא מדברים בשוויוניות.

יעקב מרגי: כשמדברים על פערים צריך לפעול מעל לשוויון, לתת את המקדם הזה.

יעקב מרגי: התחושה היא, ניקח מושג מעולם ההימורים, אני לא מהמר, כל מספר מצליח, כל סטודנט מסיים עם תעודה, נותן תחושה לא טובה.

יעקב מרגי: אני חושב שהדיון הזה כאן הוא מתבקש.

יעקב מרגי: דחינו אותו בגלל כמה נסיבות שהיו לנו.

יעקב מרגי: רצינו לקיים אותו כמה חודשים קודם.

יעקב מרגי: טוב מאוחר מאשר בכלל לא, ואנחנו לקראת השנה הבאה, בסיכום הדיון נבקש כמה דברים שיצעידו אותנו ליעד הנכון.

יעקב מרגי: נשמע קודם כול את חברי הכנסת המציעים ולאחר מכן נשמע את משרד החינוך.

יעקב מרגי: בבקשה, חנין זועבי.

חנין זועבי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

חנין זועבי: קודם כול, אנחנו לא נרפה מהנושא הזה, כמו שאמר היושב ראש.

חנין זועבי: אנחנו חושבים שבמרכז התהליך הלימודי נמצא המורה.

חנין זועבי: אני מאוד מצטערת על זה שהנציגים של המכללות לא הגיעו.

חנין זועבי: נציגים של המל"ג לא הגיעו.

יעקב מרגי: המל"ג כאן.

חנין זועבי: טוב, אני נסוגה.

חנין זועבי: אני חושבת שמה שאנחנו דנים פה הוא גם כן חשוב למכללות עצמן.

חנין זועבי: אנחנו מדברים על 50% מהסטודנטים הערבים שלומדים במכללות.

חנין זועבי: אנחנו מדברים על אחוז שהכפיל את עצמו מאז שנות ה-2000.

חנין זועבי: 18 שנים, מ-15% - מספר הסטודנטים הערבים במכללות להכשרת מורים ל-33%.

חנין זועבי: אנחנו גם לא נרפה ונסביר את המעמד של המורה בהתחלת המאה ה-20 ובאמצע המאה ה-20, כמנהיגים.

חנין זועבי: המורה הוא המנהיג.

חנין זועבי: הוא מנהיג חברתי, הוא המנהיג של החברה שלו.

חנין זועבי: יש לו חזון, יש לו ראייה.

חנין זועבי: לא רק הכישורים המקצועיים, אלא יש התדרדרות בכלל במעמדו של המורה, בתפיסת המנהיגות שלו, בניכור שהוא מרגיש בתוך בתי הספר.

חנין זועבי: החברה הערבית מצפה ממנו לייצג את הזהות שלה, את השאיפות שלה.

חנין זועבי: משרד החינוך מצפה ממנו.

חנין זועבי: אני לא רוצה לדון בפוליטיקה עכשיו, אבל אני צריכה לתת את המסגרת הזאת, המורים ובתי הספר כאמצעי לפעמים לא להעצמת החברה ולא להכרה בזהות ולא להכרה במציאות ובקשר שלנו, אלא דווקא כמנגנון לדיכוי.

חנין זועבי: יש לזה השלכות.

חנין זועבי: אנחנו מדברים על ההכשרה המקצועית.

חנין זועבי: אנחנו מדברים על זה שבגלל מחסור בתעסוקה יש את החוליה הראשונה.

חנין זועבי: כל מי שלא מוצא מקום תעסוקה, אומר, אני אהיה מורה.

חנין זועבי: לא מי שרוצה להיות מורה, לא מי שמרגיש שיש לו שליחות להיות מורה, הוא נכנס לתחום הזה.

חנין זועבי: זה הכשל המרכזי.

חנין זועבי: זה לא כשל של משרד החינוך, אני חייבת להגיד, זה כשל שהוא מחוץ למשרד החינוך.

חנין זועבי: כאשר אין מקומות תעסוקה, כאשר אין אלטרנטיבות, אז מעמיסים על מסלול התעסוקה הזה של המסלול החינוכי, מעמיסים עליו את כל הבעיות של המחסור במקומות תעסוקה.

חנין זועבי: משרד החינוך והתחום החינוכי אינו פתרון למי שלא מוצא תעסוקה במקומות אחרים.

חנין זועבי: אדרבא, אנחנו צריכים להכשיר את הטובים ביותר כמורים ולא את אלה שלא טובים בשאר התחומים.

חנין זועבי: רמת הביקורת מאוד גדולה על איכות המורים הערבים, לא רק אלה בוגרי המכללות אלא גם בוגרי האוניברסיטאות.

חנין זועבי: יש בעיה כלל ארצית במיוחד בחברה הערבית.

חנין זועבי: התוצאות של הבגרויות, התוצאות של ההישגים הלימודיים בבתי הספר משלב היסודי, 80%-70%, בעיקרה תוצאה של איכות המורים.

חנין זועבי: יש לנו בעיה באיכות המורים הערבים.

חנין זועבי: לא מדברת על אלה שמתוסכלים אחרי 30 שנה.

חנין זועבי: הם לא רוצים לצאת בגלל הפיצויים ובגלל קריטריונים כלכליים.

חנין זועבי: אני מדברת גם על אלה הטריים שכבר נכנסו למערכת ואינם מותאמים לכישורים הגדולים שהמערכת דורשת מהם.

חנין זועבי: אנחנו צריכים לשים דגש על מכללות ועל אוניברסיטאות, אבל בואו נתחיל במכללות.

חנין זועבי: אנחנו חושבים שיש בעיה בדרישות הקבלה.

חנין זועבי: אנחנו חושבים שיש בעיה בעובדה שכל מי שמתחיל את הלימודים, מצליח ויוצא עם תעודה.

חנין זועבי: אני חושבת שבאוניברסיטאות בכל המסלולים, בכל המקצועות, אולי 70% מצליחים אחרי שלוש-ארבע שנים.

חנין זועבי: אולי 80%, אולי 60%, אני לא יודעת, לא 100%.

חנין זועבי: המדיניות של 100% הצלחה, התוצאה של 100% הצלחה היא לא תוצאה טבעית.

חנין זועבי: אני לא יכולה לא לחשוד שאין פיקוח מקצועי ואין פיקוח פדגוגי שרק מי שמצליח ובאמת מצליח ועומד בדרישות, רק אלה, אנחנו נותנים להם את התעודות בסוף.

חנין זועבי: אי אפשר כל מי שנכנס, יוצא מהמערכת.

חנין זועבי: אין שום כלי של מיון, סינון.

חנין זועבי: אין מערכת סינון.

חנין זועבי: זה דבר מאוד מדאיג.

חנין זועבי: אנחנו דורשים פיקוח בתהליך הפדגוגי עצמו ופיקוח יתר מי מצליח בסופו של תהליך, האם המצליח הוא זה המוכשר ביותר.

חנין זועבי: יש לי ארבע המלצות שאני בצורה מאוד מהירה רוצה לשים על השולחן.

חנין זועבי: אני חושבת שמשרד החינוך צריך למנות ועדה של מומחים ערבים לענייני הכשרת מורים, שינתחו את הבעיה, ינתחו את הסוגיה ואחר כך הם יצאו עם המלצות בנושא.

חנין זועבי: יש תקציב של 55 מיליון שקל לנושא הכשרת מורים.

חנין זועבי: מה האסטרטגיה, מי מחליט על האסטרטגיה הזאת?

חנין זועבי: הפיקוח צריך להיות מועבר ממשרד החינוך למל"ג.

חנין זועבי: למה לא המל"ג בעצמו יפקח ולא משרד החינוך?

חנין זועבי: והידוק הקשר בין המדריכים בשטח לבין המדריכים בתוך תהליך הלימודים.

חנין זועבי: המדריכים בשטח, יש לכם רמת ביקורת מאוד גדולה על המורים.

חנין זועבי: הם צריכים גם להיות חלק מהתהליך הלימודי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מסעוד גנאים.

יעקב מרגי: לאחר מכן המצגת.

יעקב מרגי: אחר כך נפתח דיון עם חברי הכנסת.

יעקב מרגי: הם המציעים.

מסעוד גנאים: תודה אדוני היושב ראש.

עיסאווי פריג': זה דיון מהיר?

יעקב מרגי: דיון יזום.

יעקב מרגי: בגלל חשיבות הנושא לא הפניתי את זה לנשיאות.

עיסאווי פריג': כדאי להיות חבר ועדת חינוך.

יעקב מרגי: אצלי כולם זוכים.

יעקב מרגי: אמרתי לך, אתה העדפת ועדת כספים.

מסעוד גנאים: אתה חבר ועדת חוץ וביטחון.

מסעוד גנאים: יש לך זכויות.

מסעוד גנאים: אתה יכול לבוא.

עיסאווי פריג': חינוך יותר מעניין.

מסעוד גנאים: אדוני היושב ראש, אני לא אאריך בדבריי.

מסעוד גנאים: תחילה אני רוצה להצדיע לכל המורים.

מסעוד גנאים: העניין הזה, לא הערך של המורה ולא הערכה, אלא העניין הוא עניין של איכות המורה.

מסעוד גנאים: אנחנו צריכים להודות שהמורה הוא הציר המרכזי והוא הדינמו של העשייה החינוכית והלימודית והפדגוגית.

מסעוד גנאים: מורה טוב, זאת אומרת חינוך טוב, תוצאות טובות, לכן הכול תלוי באיכות של המורה ובהכשרתו, לכן הדיון היום גם לא על הכמות.

מסעוד גנאים: לפני כמה שבועות אנחנו דנו באבטלה, ב-11,000 מורים ומורות שאין להם מקום עבודה.

מסעוד גנאים: היום אנחנו מדברים על איך להעצים, איך להכשיר טוב את המורה כדי שהתוצאות יהיו טובות, מתוך הנחה שהחינוך הוא מנוף השינוי בחברה שלנו, בכל החברות.

מסעוד גנאים: אם אנחנו רוצים שינוי חברתי, כלכלי, תרבותי, בכל התחומים, אנחנו רוצים לעבוד קשה על העניין של החינוך ועל העניין של המורה במיוחד.

מסעוד גנאים: היו לנו כמה דיונים על תוצאות מבחנים בינלאומיים למשל בערבית, מיומנויות בערבית.

מסעוד גנאים: תוצאות איומות לתלמידים הערבים, ומתוך פידבק, אם זה בשטח, אם זה גם בדוחות שהם עשו סקרים ועשו מחקרים, הם אומרים שטיבו של המורה הוא שמשפיע במיוחד בעניין של המיומנויות בשפה הערבית, וזו רק דוגמא, לכן כאשר אנחנו רואים את האלפים האלה שהם בוגרי מכללות וגם אוניברסיטאות, ולמרות זה לא רואים את התוצאות הראויות שצריך לראות, לא רואים שינוי, אז אנחנו צריכים לבדוק טוב טוב ולבקר מה קורה במכללות, מה קורה באוניברסיטאות, מה תוכניות הלימודים, מה תנאי הקבלה וכל הדברים האלה, לכן הדיון הזה, אנחנו חושבים שהוא דיון חשוב.

מסעוד גנאים: אני מקווה שבהמשך, אם לא באו ראשי המכללות, אם לא באו האנשים בשטח, שיהיה דיון המשך, כולם יבואו כי זה גם לטובתם ולטובה של כולנו.

יעקב מרגי: משרד החינוך, מי מציג את המצגת?

יעקב מרגי: תציג את המצגת.

<ד"ר כמאל חואלד: אני ד"ר כמאל חואלד, מפקח מוסדות להכשרת מורים בשני המגזרים.

<ד"ר כמאל חואלד: (הצגת מצגת) הכשרת מורים במגזר הערבי מתקיימת הן במכללות ערביות והן במכללות ממלכתיות וכמובן גם באוניברסיטאות.

<ד"ר כמאל חואלד: אני במצגת שלי אתאר את הכשרת המורים במכללות לחינוך.

<ד"ר כמאל חואלד: קיימות שלוש מכללות ערביות, מכללת סח'נין, המכללה הערבית בחיפה ואקדמיית אלקאסמי.

<ד"ר כמאל חואלד: קיימות גם מסגרות נפרדות לסטודנטים מהמגזר הערבי, מסגרות נפרדות במכללות הממלכתיות, מכללת בית ברל, מכללת דוד ילין, מכללת קיי, מכללת אחווה, וקיימת הכשרה בכיתות מעורבות, סטודנטים ערבים לומדים יחד עם סטודנטים מהמגזר היהודי במכללות הממלכתיות, מכללות כמו אורנים, אוהלו, גורדון, ויצו, וינגייט, לוינסקי וסמינר הקיבוצים.

<ד"ר כמאל חואלד: הלימודים יכולים להיות לימודים לקראת תואר בוגר בהוראה, B.Ed, תוכנית לימודים ארבע שנתית ברצף או לימודים לקראת תואר מוסמך בהוראה M.Teach, זה תואר שני משולב עם לימודי הכשרה להוראה, מיועד לאקדמאים בעלי תואר ראשון או לקראת תעודת הוראה בלבד לאקדמאים בעלי תואר ראשון שמגיעים מהמכללות הכלליות או מהאוניברסיטאות ולומדים לתעודת הוראה.

<ד"ר כמאל חואלד: מבחינת מסלולי הכשרה להוראה במכללות, אז יש כמה מסלולים.

<ד"ר כמאל חואלד: יש הכשרת גננות, יש הכשרת מורים לבית הספר היסודי, יש הכשרת מורים לבית הספר העל יסודי, יש הכשרת מורים לכיתות א' עד י"ב במקצועות שונים כגון: מוסיקה, חינוך גופני, אומנות, אנגלית וכו'.

<ד"ר כמאל חואלד: יש את החינוך המיוחד, הכשרת מורים למסגרות חינוך מיוחד לגילאי לידה עד 6 או 6 עד 21.

<ד"ר כמאל חואלד: הלימודים לקראת תואר B.Ed או תעודת הוראה לאקדמאים יכולים להתקיים בכל אחד מהמסלולים הנ"ל.

<ד"ר כמאל חואלד: לימודים לקראת תואר M.Teach יכולים להתקיים - - -

יעקב מרגי: כמאל, אני רוצה לעזור לך.

יעקב מרגי: המצגת היא חשובה.

יעקב מרגי: אני רוצה בסוף שהדיון יתכוונן למטרה שאליה ייעדנו את הדיון.

יעקב מרגי: זה שיש מסגרות, אנחנו מכירים אותן.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת איפה הפעולות שלכם בקטע של המצוינות, בקטע הזה של תנאי סף.

<ד"ר כמאל חואלד: מייד אנחנו מגיעים לזה.

חנין זועבי: ומה ההערכה שלכם.

<ד"ר כמאל חואלד: מייד מגיעים לזה.

<ד"ר כמאל חואלד: במכללות לחינוך מתקיימות גם כן תוכניות M.Ed לתואר שני, פיתוח מקצועי של מורים בפועל.

<ד"ר כמאל חואלד: היקף ההכשרה להוראה במסגרות השונות, אם זה B.Ed או אם זה M.Teach או זה הסבת אקדמאים, אנחנו מדברים על כ-2,300 בוגרים בכל המסגרות.

עיסאווי פריג': אתה מודה שיש בעיה או אין?

<ד"ר כמאל חואלד: בוודאי שיש בעיה.

חנין זועבי: אז בואו נתחיל מזה.

יעקב מרגי: בבקשה כמאל, שלוש-ארבע דקות קח, סכם.

<ד"ר כמאל חואלד: היקף ההכשרה הוא כמעט 2,300.

<ד"ר כמאל חואלד: מבחינת היקף הקליטה, נתוני למ"ס, אנחנו רואים 3.6 שינוי שנתי ממוצע, כלומר בערך כ-1,500 מורים נקלטים מדי שנה, אז יש עודף של 800 מדי שנה וזה מצטבר ומגיע לאלפים, מה שהזכרתם קודם.

<ד"ר כמאל חואלד: תנאי קבלה – יש שני סוגים של תנאי קבלה במכללות לחינוך.

<ד"ר כמאל חואלד: יש את תנאי הקבלה הכלליים שנהוגים בכל המכללות לחינוך והם נהוגים גם במכללות הערביות, ויש תנאי קבלה ייחודיים, נוספים גם למכללות הערביות, כגון: מקצוע בשפה הערבית, מספר יחידות לימוד, מבחן כניסה בשפה הערבית.

<ד"ר כמאל חואלד: אלה הם תנאי קבלה נוספים.

יעקב מרגי: אתה אומר, לסטודנט ערבי למכללות הוראה יש תנאי סף יתרים על - - - ?

<ד"ר כמאל חואלד: כן, נוספים.

<ד"ר כמאל חואלד: מבחינת ציוני הקבלה, נתוני הקבלה ללימודים - ציון משולב ממוצע, זה ממוצע של ציוני הבגרות עם ציוני הפסיכומטרי.

<ד"ר כמאל חואלד: בכלל המכללות לחינוך הציון המשולב הממוצע עומד על 587 במכללות הערביות למורים.

<ד"ר כמאל חואלד: בקרב דוברי ערבית במכללות הממלכתיות הוא אפילו גבוה יותר מהציון בכלל המכללות, 590 אפילו.

<ד"ר כמאל חואלד: כולם ביחד, אם אנחנו עושים ממוצע של כלל הציונים של הסטודנטים מהמגזר הערבי בכל המכללות, הציון עומד על 581 לעומת 587.

<ד"ר כמאל חואלד: יש הפרש של 6 נקודות.

<ד"ר כמאל חואלד: דיברתם על להקים ועדה.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו הקמנו ועדה לפני חמש שנים.

<ד"ר כמאל חואלד: הוועדה כללה מומחים לנושא הכשרת מורים, אנשים מהאקדמיה, גם כן שמוסמכים - - -

יעקב מרגי: האם אנשים מהמגזר?

חנין זועבי: מי?

<ד"ר כמאל חואלד: בוודאי, למשל פרופ' פייסל עזאיזה היה שם והיו נשיאי המכללות והיו עוד נציגים.

<ד"ר כמאל חואלד: היה עבדאללה חטיב.

<ד"ר כמאל חואלד: הייתה ועדה רצינית, ועדה מכובדת והוועדה עסקה בדרכים לקידום איכות המורים, איך מקדמים את ההכשרה.

יעקב מרגי: סליחה כמאל, מסעוד מחליף אותי.

יעקב מרגי: אני קופץ לדיון בוועדה אחרת, וחוזר.

יעקב מרגי: (היו"ר מסעוד גנאים)

<ד"ר כמאל חואלד: אוקי.

<ד"ר כמאל חואלד: הוועדה עסקה בכמה נושאים.

<ד"ר כמאל חואלד: אחד הנושאים זה המוכנות של המועמדים להוראה, המוכנות שלהם ללימודים אקדמיים.

<ד"ר כמאל חואלד: נושא שני זה תנאי הקבלה ללימודים, מה שהעליתם.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו היינו מודעים לזה.

מסעוד גנאים: כמאל, מאחר ואני עכשיו בניהול הישיבה, אז מגיע לי לשאול.

מסעוד גנאים: האם למשרד החינוך יש מכסות מסוימות, הכוונה, אתם קובעים למכללות מספר מסוים שיקלטו אותם והם קולטים מעל ומעבר?

<ד"ר כמאל חואלד: שנייה, תנו לי רק לסיים.

<ד"ר כמאל חואלד: אני אתייחס לכל השאלות.

<ד"ר כמאל חואלד: הוועדה עסקה בתנאי הקבלה ללימודים, בשליטה הלשונית של הסטודנטים, באיכות ההכשרה העיונית והמעשית.

<ד"ר כמאל חואלד: דיברת על הקשר עם המדריכים בשדה, דיברה על האיכות התרבותית-החברתית של הסטודנט הערבי והמליצה להעלות את איכות המתקבלים לתוכניות ההכשרה, להעלות את רמת המוכנות שלהם ללימודים אקדמיים, לחזק את השליטה שלהם, של המורים ושל הגננות בשפה הערבית, להעלות את איכות ההוראה של הסגל.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו התחלנו ליישם את המלצות הוועדה בשנה שעברה.

<ד"ר כמאל חואלד: זו השנה השנייה שאנחנו מיישמים את ההמלצות של הוועדה בכל אחד מהתחומים שהוזכרו קודם, אם זה בנושא של איכות המתקבלים ללימודים, אם זה בתחום לימודי האוריינות האקדמית, אם זה בתחום ההתנסות המעשית, בתחום השפה הערבית, תחום השפה העברית, חיזוק השפה העברית בקרב הסטודנטים, נושא של המעורבות החברתית של הסטודנטים.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו מחלקים מדי שנה, התחלנו עם זה בשנה שעברה, כמעט 600 מלגות לסטודנטים, מלגות מעורבות חברתית, כל מלגה בגובה של 5,500 שקל.

<ד"ר כמאל חואלד: הקמנו יחידות למעורבות חברתית במכללות.

<ד"ר כמאל חואלד: המעורבות החברתית מלווה בסדנאות למעורבות חברתית ובקורסים בנושא החברה והתרבות.

<ד"ר כמאל חואלד: זו השנה השנייה שאנחנו מיישמים את התוכנית.

<ד"ר כמאל חואלד: שדרגנו את תוכניות ההכשרה להוראה במסלול העל יסודי ואת תוכניות תואר ראשון ותואר שני, M.Teach.

<ד"ר כמאל חואלד: בשלושת המכללות יש כבר תוכניות לימודים לתואר שני ל- M.Teach לאקדמאים שמעוניינים בהכשרה להוראה.

<ד"ר כמאל חואלד: בנוסף לכל זה אנחנו מגבשים תוכנית לגיוס של מועמדים איכותיים ללימודי הכשרה להוראה במערכת החינוך הערבית.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו הולכים להוציא קול קורא לגיוס של מועמדים עם נתוני קבלה גבוהים מבחינת פסיכומטרי, מבחינת יכולות הוראה.

<ד"ר כמאל חואלד: יעברו מבחן הערכה, מבחינת ציוני בגרות.

<ד"ר כמאל חואלד: התוכנית מיועדת גם לאקדמאים וגם לסטודנטים שמעוניינים בלימודים לתואר ראשון.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו מדברים על 500 סטודנטים למחזור.

<ד"ר כמאל חואלד: התוכנית תכלול גם כן תכנים ייעודיים בתחום המנהיגות החברתית והמעורבות החברתית ואנחנו ניתן מערך מסייע לסטודנטים, גם פטור משכר לימוד וגם מלגות קיום במהלך הלימודים האקדמיים.

<ד"ר כמאל חואלד: זו התוכנית.

<ד"ר כמאל חואלד: התוכנית הזו, גם כן אוניברסיטאות יכולות להגיש מועמדות לקול קורא וגם כן לזכות ולהתחיל להצטרף לתוכנית הזאת.

<ד"ר כמאל חואלד: תודה רבה.

<ד"ר כמאל חואלד: לשאלך שלך, חבר הכנסת מסעוד.

<ד"ר כמאל חואלד: שאלת אם יש מכסה.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו לא יכולים להגביל את היקף הקליטה, היקף ההכשרה במכללות לחינוך.

<ד"ר כמאל חואלד: עכשיו אתן לנח להמשיך.

מסעוד גנאים: בבקשה, נח, רק תציג את עצמך לפרוטוקול.

<נח גרינפלד: נח גרינפלד, מנהל האגף להכשרת עובדי הוראה.

<נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש, יש מכסות לצורך תקצוב.

<נח גרינפלד: המכסות מוגבלות.

מסעוד גנאים: המכללות עומדות בזה?

<נח גרינפלד: הן קולטות מעבר לתקצוב.

מסעוד גנאים: אז אל תתפלא אם הביקורת על המכללות, שהכסף מעניין אותן.

מסעוד גנאים: אחד הדברים זה בגלל זה.

<נח גרינפלד: אני רוצה להסביר.

<נח גרינפלד: לנו כאגף יש אינטרס מאוד גדול להגביל גם את הקליטה פיזית, שלא יקלטו יותר.

<נח גרינפלד: מבחינת משפטית פורמלית אין אפשרות לעשות את זה, כי בסופו של דבר הנגישות האקדמית יוצרת מציאות שלמעשה - - -

עיסאווי פריג': אז מי קובע את המכסות?

<נח גרינפלד: מבחינה תקציבית אנחנו קובעים את המכסות.

מסעוד גנאים: משרד החינוך, תקציבית, אבל המכללות בלי תקצוב.

עיסאווי פריג': מותר להם בלי תקצוב לעבור?

חנין זועבי: בלי תקצוב.

חנין זועבי: עוברים 20% מעל הסף שמשרד החינוך קובע להם.

חנין זועבי: הם גובים ישירות מהסטודנט.

<נח גרינפלד: נקודות שהן מאוד חשובות, כמו שהבנתם בהצגה שבמצגת הנהדרת שכמאל הציג, אנחנו עובדים בשני מישורים: מישור אחד לשיפור של איכות ההכשרה, תוכניות הלימודים, וגם בנושא של תנאי הקבלה שבהם אנחנו אומרים, תנאי הקבלה הייחודיים למגזר עצמו, כי תנאי הקבלה הרגילים הם למעשה משותפים לכל המגזרים כולם, זאת אומרת תנאי הקבלה בשפה הערבית וגם נושא של מבחן יע"ל, ידע שפתי של השפה העברית, כי בסופו של דבר היא שפה שמהווה תשתית לצורך ההשתתפות ולהיות חלק מתוך העולם התרבותי והעולם החברתי, כולל העולם התעסוקתי למעשה של מי ששולט יותר בשפה העברית, שברור שיש לו יותר יכולת של תעסוקה.

<נח גרינפלד: אני יכול לומר, המכללות שבהן הכשרת המורים היא מעורבת, חלק גדול יותר מהמורים למעשה משובצים בהוראה במגזר הממלכתי ולאו דווקא בחברה הערבית.

חנין זועבי: זה לא נכון.

חנין זועבי: זה לא משפיע בכלל.

חנין זועבי: אין מורים ערבים.

מסעוד גנאים: תמשיך, משום שזה נראה סותר עם אלפי הבוגרים שלא מוצאים - - -

עיסאווי פריג': יש איזה 100 מורים - - -

<נח גרינפלד: הנקודה השנייה שבה למעשה ראינו שאנחנו לא מצליחים להשפיע לגרום לכך שהמכללות למעשה יעלו את רף הקבלה, לא יצטרכו לקלוט יותר.

<נח גרינפלד: אני לא מתבייש, אני אומר את זה פה לפניכם, ולכן החלטנו שאנחנו יוצאים בחלק השני של התוכנית.

<נח גרינפלד: החלק השני של התוכנית, לגייס 500 מועמדים מאוד איכותיים.

<נח גרינפלד: ראיתם את רפי הקבלה.

<נח גרינפלד: הם רפי קבלה מאוד מיוחדים, למשוך אותם על ידי למעשה מערך שמסייע במימון של לימודים, כולל מלגות קיום.

<נח גרינפלד: לפתוח את זה לאו דווקא למכללות הערביות אלא לפתוח את זה למעשה גם למכללות הממלכתיות וגם לאוניברסיטאות כדי למעשה למשוך כוחות הוראה איכותיים.

<נח גרינפלד: ככל שאנחנו נראה את ההצלחה של זה, כמובן ניקח את האיזונים ונמשיך ונפתח - - -

מסעוד גנאים: נח, תודה רבה.

מסעוד גנאים: נשמע את חברי הכנסת.

מסעוד גנאים: אחר כך יתייחסו במיוחד המל"ג ושאר האורחים.

מסעוד גנאים: יוסף עטאונה, בבקשה.

יוסף עטאונה: תודה רבה.

יוסף עטאונה: אכן הדיון הוא מאוד חשוב.

יוסף עטאונה: מדובר במורים ובמי שעוסק במלאכה ביום-יום במערכת החינוך.

יוסף עטאונה: עצם הדיון לא פוגע גם במורים שנמצאים, כי אני מאמין שיש במערכת החינוך הערבית מורים מצוינים שגם עושים את העבודה.

יוסף עטאונה: הדיון הוא אכן בכדי לשפר ולהשביח את כוח ההוראה.

יוסף עטאונה: אני מאמין שהמורים נמצאים בחוד החנית, בחזית, בהתמודדות היום-יומית במערכת החינוך.

יוסף עטאונה: ככל שאנחנו מצליחים לשפר ולהעלות את רמת ההכשרה של המורים וההכנה שלהם להוראה, זה יכול גם לקדם את מערכת החינוך ואת ההישגים וגם את הערכים שיש בתוכה, לכן כשחושבים על הכשרת מורים, אני מאמין שצריך להסתכל גם על הציר של התלמידים התיכוניים שמועמדים, שקודם כל צריך ללכת לתיכונים ולהשקיע במערכת החינוך הערבית בבתי הספר התיכוניים, באיכות תעודת הבגרות, בכל שיטות הלימוד שקיימות בתוך המערכת עצמה, לכן תנאי הסף וההכשרות במכללות שקיימות, לפי דעתי לא מספיק יכולים לספק את התשובה על איכות התלמידים עצמם ולכן ההשקעה צריכה להיות בבתי הספר התיכונים עצמם.

יוסף עטאונה: בתוך ההכשרה, איפה שהיו בעבר מסלולים נפרדים לסטודנטים ערבים ויהודים והכשרה במסגרות נפרדות, תמיד הרמה לא הייתה אותה רמה.

יוסף עטאונה: לדעתי תוכניות מעורבות והכשרה והכנת מורים צריכות להיות אותה תוכנית לכולם ולא צריך להנמיך את תנאי הסף.

יוסף עטאונה: צריך להביא את התלמידים לעמוד בתנאי הסף ולהיכנס ולהצליח.

יוסף עטאונה: נקודה חשובה, כבוד היושב ראש, שהייתי מכניס למסקנות, זה כל מי שנקלט למערכת החינוך, מורים חדשים, לצערי היום במערכת החינוך אין את המערך המסייע בתוך המערכת עצמה לקלוט את המורים, ללוות אותם, לעזור להם בקשיים שלהם, לכן יש מודלים בחלק מהיישובים, בחלק מהמכללות, שמפתחים חממות לקליטת מורים חדשים בתוך היישובים, לכן חשוב מאוד שגם מורים שנקלטים לתוך מערכת החינוך יקבלו את הליווי המקצועי המתאים.

יוסף עטאונה: נקודה נוספת לגבי מערכת החינוך הערבית בכלל ומקצוע ההוראה.

יוסף עטאונה: לפי דעתי חלק מהבעיה הכוללת היא בהיעדר מקורות תעסוקה בתחומים אחרים, לכן מערכת החינוך מהווה את מקור העיסוק הראשי בחברה הערבית, לכן לפעמים גם מגיעים אנשים שהם מוכשרים, הם מצוינים, אבל הם לא בדיוק רוצים להיות מורים.

יוסף עטאונה: אני מאמין שמורה, אם הוא לא רוצה להיות מורה ולא מאמין במקצוע, הוא לא יכול לתרום.

יוסף עטאונה: תודה לחברים על היוזמה לדיון.

מסעוד גנאים: תודה יוסף.

מסעוד גנאים: יוסף גם העלה נקודה שעלתה אצלי, העניין של הסטאז'.

מסעוד גנאים: אולי תתייחסו אליו אחר כך, העניין של הסטאז' ומה הפידבק מהסטאז' הזה, איפה עושים את הסטאז' בבתי הספר, ובשטח מה אומרים בתי הספר על הבוגרים.

מסעוד גנאים: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.

עיסאווי פריג': תודה על הדיון היזום, חבר הכנסת מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: וחברת הכנסת חנין זועבי גם.

עיסאווי פריג': חנין תמיד בעיניי היא המלכה, בשונה מאחרים.

עיסאווי פריג': כך אני רואה אותה.

עיסאווי פריג': ד"ר חואלד, ידידנו נח, מאז שאני בכנסת, הנושא הזה, זו פעם שלישית שאני משתתף בו, ואני נכנס לכאן ובאתי בכל זאת למרות הטיפול, ואתם עכשיו שומעים אותנו יפה ומקשיבים, נותנים הבעת פנים של אכפתיות.

עיסאווי פריג': אתם יוצאים מכאן, יאללה, היה דיון של ערבים.

<נח גרינפלד: ממש לא.

עיסאווי פריג': בסדר, תן לי לזרום.

עיסאווי פריג': לא משנה.

עיסאווי פריג': אני חושב אחרת.

עיסאווי פריג': כל הדיונים שהיו בחמשת השנים מצביעים על אותו ליקוי.

עיסאווי פריג': אתם מביאים לנו מצגת יפה, נחמדה, מעבירים את הזמן.

עיסאווי פריג': השאלה הראשונה, ד"ר חואלד, האם יש צורך בכל המכללות האלו סוחטי הכסף מהאזרחים, שהם אחד משורש הבעיה?

עיסאווי פריג': שאלתם את עצמכם את השאלה הזו?

עיסאווי פריג': האם יש צורך ומי מאשר את המכללות האלו?

עיסאווי פריג': אתם.

עיסאווי פריג': שתיים, שיטת האוטובוס הנוסע שאני מקבל סבסוד, תקצוב על כמות ספציפית של מורים, מה זה מפריע לי?

עיסאווי פריג': האוטובוס נוסע.

עיסאווי פריג': לקחת עוד 20%, עוד 30%, על חשבון מי זה יבוא?

עיסאווי פריג': שאלתם את עצמכם?

עיסאווי פריג': ומה הן הסנקציות שאתם מטילים חוץ מצ'פחות על הכתף לכל מנהלי המכללות למיניהן?

עיסאווי פריג': כי עובדה שהדברים ממשיכים.

עיסאווי פריג': לפני כשבועיים-שלושה התקיים דיון כאן על המורים, על אבטלה.

עיסאווי פריג': בעקבות הדיון שלחתי שאילתה למשרד החינוך.

עיסאווי פריג': קיבלתי תשובה.

עיסאווי פריג': אני רואה את התשובה שקיבלתי ממשרד החינוך ואני משווה אותה עכשיו עם המצגת שאתם מציגים לי.

עיסאווי פריג': אתם אומרים שיש 40,000 מורים במגזר הערבי, נכון?

עיסאווי פריג': אני מקבל תשובה ממשרד החינוך, הנה אני מחזיק אותה, שמדובר ללא חטיבה עליונה ב-22,000.

עיסאווי פריג': חטיבה עליונה כאן, 10,000 ועוד 22,000, נהיה 32,000.

<ד"ר כמאל חואלד: אני מניח שחסר לך שם את הגנים.

עיסאווי פריג': אני לא יודע.

עיסאווי פריג': אני שאלתי שאלות וענו לי.

עיסאווי פריג': זאת התשובה.

עיסאווי פריג': התשובה, אדוני היושב ראש, תראה את האבסורד.

עיסאווי פריג': זה דבר מעניין במשרד החינוך.

עיסאווי פריג': מתוך התשובה הרשמית של משרד החינוך שקיבלתי, 22,000 מורים ללא חטיבה עליונה.

עיסאווי פריג': מתוך ה-22,000 – 14,000 מורים מועסקים ביותר מ-100% משרה.

עיסאווי פריג': בינתיים 13,000 מובטלים בחוץ.

עיסאווי פריג': זה נתון.

מסעוד גנאים: ביותר ממשרה, מ-100%?

עיסאווי פריג': יותר מ-100% משרה.

<קריאה: אין דבר כזה.

עיסאווי פריג': מה זה אין?

עיסאווי פריג': זה מולי.

<פאדיה חראנבה: זה לא נכון.

עיסאווי פריג': מה זה לא נכון?

עיסאווי פריג': אז תגידי לשר בנט שהוא שקרן.

מסעוד גנאים: סליחה, רק חברי כנסת יכולים להתפרץ לקריאות ביניים.

מסעוד גנאים: עיסאווי, זו תשובה רשמית של השר?

עיסאווי פריג': אני אתן לך עותק.

מסעוד גנאים: בסדר, כדאי לבחון אותה משום שזה סותר את כל הרפורמות החדשות.

עיסאווי פריג': הנה, תשובה רשמית.

עיסאווי פריג': 22,000 - 14,000 שהם באחוז של 100% משרה.

עיסאווי פריג': מי חתום?

עיסאווי פריג': נפתלי בנט בתשובה לשאילתות.

מסעוד גנאים: משרה מלאה זה בסדר, אבל פלוס?

עיסאווי פריג': הנה, פלוס.

מסעוד גנאים: בסדר.

מסעוד גנאים: משרד החינוך שומעים וייתנו תשובה.

עיסאווי פריג': חברים, אני אסכם.

עיסאווי פריג': קשה לכם, לא נעים.

עיסאווי פריג': איך אני אתעמק עם הבעיה אצלי במגזר, שיש לי חלק ממנה?

עיסאווי פריג': אני לא מצליח.

עיסאווי פריג': אתם החסם הכי גדול.

עיסאווי פריג': אתם לא עוזרים לי.

עיסאווי פריג': אני חולה ואני מודה שאני חולה.

עיסאווי פריג': אני מודה שהחברה שלי מאוד קשה.

עיסאווי פריג': אני מודה, ויש לנו ליקויים.

עיסאווי פריג': אני חולה, מודה במחלה הזו, אבל טוב לכם עם המחלה הזו.

עיסאווי פריג': אתם לא מנסים לרפות אותי ולעזור לי.

עיסאווי פריג': תגיד שהחולה יסתדר ואז אני אתן לו דלת.

עיסאווי פריג': אל תחייך.

עיסאווי פריג': ד"ר חואלד, הצחוק הציני שלך מפריע לי.

עיסאווי פריג': יש לנו בעיה במגזר הערבי ואנחנו אשמים, אבל טוב לכם עם זה, למה?

עיסאווי פריג': שהם יפתרו את הבעיה שלהם קודם.

עיסאווי פריג': אני לא מאמין במה שאתם אומרים.

עיסאווי פריג': זאת מדיניות, המדיניות להכשיר מורים בזילות כזו במכללות ובעידוד שלכם.

עיסאווי פריג': זה מעצבן.

עיסאווי פריג': אנחנו רואים איזו רמת מורה.

עיסאווי פריג': רוב האנשים באים מבית הספר בקושי עם בגרות.

עיסאווי פריג': פתאום הוא מורה, צריך ללמד את הילדים שלי?

עיסאווי פריג': יש לי כסף, יש לי יכולת.

עיסאווי פריג': שלחתי את הבנות שלי לבתי ספר פרטיים בכדי שיצליחו, ומי שאין לו - בתי ספר ממלכתיים בכדי שיעצרו אנשים מדרגה נמוכה בחברה.

עיסאווי פריג': זה מה שאתם רוצים.

עיסאווי פריג': תפסיקו עם זה.

עיסאווי פריג': אתם חלק מהכישלון, המדיניות שלכם.

עיסאווי פריג': זה המעט ממה שיש לי להגיד.

עיסאווי פריג': אני לא מאמין בכם.

עיסאווי פריג': אני רואה את זה מול המציאות.

עיסאווי פריג': על מה אתם מדברים?

עיסאווי פריג': אני התעצבנתי מהצחוק הציני של ד"ר חואלד.

עיסאווי פריג': זה מה שעצבן אותי.

<ד"ר כמאל חואלד: אתה מפרש את זה לא נכון.

מסעוד גנאים: העניין לא אישי, כמאל.

עיסאווי פריג': זה מה שעצבן אותי.

עיסאווי פריג': אנחנו רואים את הבעיה.

מסעוד גנאים: תנו לי לנהל את הישיבה כראוי.

מסעוד גנאים: חבר הכנסת עיסאווי פרג', אני מבין את הכאב שלך.

מסעוד גנאים: העניין לא אישי.

עיסאווי פריג': אני ברמה האישית מסודר.

מסעוד גנאים: הם מייצגים, הם פקידים.

מסעוד גנאים: אולי הביקורת היא על השר ועל קובעי המדיניות בסוף.

מסעוד גנאים: אני איתך בביקורת הנוקבת.

עיסאווי פריג': תעיר, ד"ר כמאל.

מסעוד גנאים: כמאל.

<ד"ר כמאל חואלד: באים לכאן אנשים מכובדים לא על מנת להעליב אותם.

עיסאווי פריג': אני לא מעליב.

עיסאווי פריג': שהם לא יעליבו אותי בצחוק הציני שלהם.

עיסאווי פריג': אני לא מעליב אף אחד, אני מציין עובדות.

עיסאווי פריג': כמאל, לא יעזור בית הדין, תתרגל לשמוע את הביקורת הזו כל עוד הדברים בשטח לא משתנים, כל עוד אתם מייצרים מובטלים.

עיסאווי פריג': תמשיך ותעביר את זה למי שאתה צריך.

מסעוד גנאים: חבר הכנסת עיסאווי פריג', אתה נתת לי את ההזדמנות מאחר ואני לא יושב ראש הוועדה, להשתמש בפטיש אולי פעם ראשונה.

מסעוד גנאים: חבר הכנסת טלב אבו עראר, בבקשה.

טלב אבו עראר: תודה מכובדי היושב ראש.

טלב אבו עראר: אני רוצה לדבר בקול נמוך בניגוד לקולו של אחי, עיסאווי.

טלב אבו עראר: הוא אולי מדבר מכאב, אבל האמת, אני רוצה לפנות לד"ר חואלד על הבעיות הקיימות כדי לפתור אותן ולהתגבר עליהן ולמצוא דרכים שיובילו באמת את המורה למקום שאנחנו רוצים.

טלב אבו עראר: הרי כולנו דואגים ומחפשים מורה איכותי.

טלב אבו עראר: זה מתחיל בדיוק מקבלת התלמידים במכללות אחרי י"ב.

טלב אבו עראר: הבקשה הראשונה או התנאי הראשון הוא שהוא עם בגרות שלמה, אבל יש לנו בעיה עם זה לגבי הבגרות בבתי הספר התיכוניים הערביים.

טלב אבו עראר: אחוז גבוה, לא רוצה לנקוב באחוז מסוים, יש שם העתקות.

עיסאווי פריג': 90% העתקות.

טלב אבו עראר: אני לא רוצה להגיד כמה אחוזים.

עיסאווי פריג': בממלכתי.

טלב אבו עראר: היום הנייר הזה, יש לו חשיבות.

טלב אבו עראר: על סמך כך, כאילו הבגרות הזו גם באמת, בוא נגיד, לא עמד שאפשר לבחון את התלמיד בזמן קבלתו למכללה או לסמינר אלא צריכה להיות בחינה שבאה לבדוק את הסטודנט הזה, את התלמיד הזה, אם הוא באמת כשיר ללמוד בכלל.

טלב אבו עראר: הרי עוד שלוש-ארבע שנים הוא חוזר להיות מורה וללמד את הבנים שלנו.

טלב אבו עראר: תתפלא לשמוע שיש מורה לערבית שהוא לא יודע ערבית.

טלב אבו עראר: למה זה?

טלב אבו עראר: קודם כול למרות שהשפה הערבית היא שפה רשמית במדינה, עזוב, עדיין חוק הלאום לא עבר.

עיסאווי פריג': למה?

עיסאווי פריג': הוא בפועל קיים.

טלב אבו עראר: לא, השפה הערבית היא שפה רשמית, לכן אני עד עכשיו לא שמעתי על תואר ראשון בערבית במכללות אלו.

מסעוד גנאים: אלו מכללות הכשרת מורים.

עיסאווי פריג': תגיד להם, מכללות מייצרים מובטלים.

טלב אבו עראר: B.Ed זה במעמד תואר ראשון.

עיסאווי פריג': לייצור מובטלים.

טלב אבו עראר: גם ברשתות.

טלב אבו עראר: לא יודע באיזו, רק אוניברסיטה אחת, יש תואר לערבית.

מסעוד גנאים: יש בחיפה.

עיסאווי פריג': ערבים, 90% מלמדים ערבית, לא שפת האם שלהם הערבית.

טלב אבו עראר: גם בתעודת הורא אלה שמסיימים את התואר הראשון שלהם במכללות כמו חברון, מבקשים מהם ממוצע של 75 נדמה לי.

טלב אבו עראר: הם, בוא נגיד, למדו שם באמת ברמה שהיא מתאימה וטובה, למרות שזה לא הטעם שלנו לשלוח אותם לחברון או לג'נין, אבל מה, יש חסמים שעומדים בפניהם והלכו לשם.

טלב אבו עראר: אחרי שהם מסיימים, כמעט ואין, אולי מכללה אחת או שתיים שמוכנות לקבל או לקלוט תלמידים.

טלב אבו עראר: בקושי מצאנו אלקאסמי.

טלב אבו עראר: קיי, אחוה בדרום, לא.

טלב אבו עראר: שלחנו אותם לאלקאסמי או סח'נין, וסח'נין או אלקאסמי לגבי הסטודנטים הערבים הבדואים בנגב, קשה להם לנסוע לשם.

טלב אבו עראר: בגלל שאין, שולחים אותם.

טלב אבו עראר: נאלצים לנסוע לשם.

טלב אבו עראר: טוב לחשוב שיהיו שלוחות לכל המכללות האלו, בדרום, כדי לעזור ולסייע באמת לסטודנטים.

טלב אבו עראר: תודה.

מסעוד גנאים: תודה, טלב.

מסעוד גנאים: אני מעוניין מאוד לשמוע את המל"ג.

מסעוד גנאים: בבקשה.

<בתיה הקלמן-לב: צהריים טובים, שמי בתיה.

<בתיה הקלמן-לב: אני ממונה על תחום חינוך והוראה, רוח ואומנויות באגף האקדמי.

<בתיה הקלמן-לב: במסגרת תפקידי אני גם אחראית על אישורים אקדמיים של תוכניות הלימודים במכללות לחינוך.

<בתיה הקלמן-לב: אני דווקא רוצה להתחיל מתוך הכאב של חבר הכנסת פריג' ולהתחיל קודם כול בנתון חשוב שהמל"ג מקדמת וודאי כולכם ראיתם אותו וקראתם עליו בכותרות בעיתונים, על זינוק של 80% במספר הסטודנטים הערבים באקדמיה והקצאת תקציב של מיליארד שקל בתוכנית החומש הנוכחית של ות"ת לצורך הנגשה של האוכלוסייה הערבית והעלאת איכות הסטודנטים האקדמאיים במערכת ההשכלה הגבוהה של המגזר הערבי.

<בתיה הקלמן-לב: קודם כול נתחיל בנקודה הזאת.

<בתיה הקלמן-לב: נקודה נוספת, על החלטה ממש טרייה שהתקבלה לגבי הנגשת האוכלוסייה הבדואית בנגב.

חנין זועבי: מה זה רלוונטי לדיון על רמת מורים?

חנין זועבי: גשי לבעיה.

חנין זועבי: יש בעיה ברמת המורים.

חנין זועבי: תודי שיש בעיה ונתחיל לקחת את הנתונים - - -

מסעוד גנאים: חנין, אנחנו נגיע לזה.

מסעוד גנאים: זו השאלה העיקרית.

<בתיה הקלמן-לב: חנין, אנחנו לא הולכים לא לענות על השאלות, אנחנו רק רוצים באמת גם להציג דברים חשובים, כי אתם דיברתם על קשיים.

<בתיה הקלמן-לב: צריך גם להזכיר נתונים פנטסטיים של 30% סטודנטים ערבים בטכניון, 40% סטודנטים ערבים באוניברסיטת חיפה.

חנין זועבי: אנחנו לא רוצים לדבר על הפנטסטי, אנחנו רוצים לדבר על בעיה.

מסעוד גנאים: זה הכול טוב.

מסעוד גנאים: אנחנו מכירים את זה.

חנין זועבי: יש נושא דיון.

חנין זועבי: תכבדי את נושא הדיון ותיגשי לעניין.

מסעוד גנאים: בתיה, על הרפורמה של הות"ת אנחנו דנו פה הרבה דיונים ואנחנו מעריכים את זה ואנחנו חושבים שיש לה תפקיד חשוב בהעלאת מספר הסטודנטים הערביים והנגשתם לאקדמיה.

מסעוד גנאים: רוצים לשמוע מה התפקיד של המל"ג בפיקוח על המכללות, על תוכניות הלימודים.

מסעוד גנאים: מה העמדה שלכם בנדון?

<בתיה הקלמן-לב: המכללות לחינוך כפי שכולם יודעים, נכון להיום מרבית המכללות לחינוך נמצאות תחת תקצוב ותכנון של משרד החינוך, כשמקביל הם נבדקים אקדמית על ידי המועצה להשכלה גבוהה, זאת אומרת, המכללות שכמאל הציג במצגת הן מכללות שמוכרות על ידי המועצה להשכלה גבוהה ומוסמכות על ידי המל"ג להעניק תארים בתוכניות הלימודים.

<בתיה הקלמן-לב: יחד עם זאת, הנושאים כרגע שמאתגרים, שהעליתם, שהם הנקודות הבעייתיות שנוגעות למכסות סטודנטים, מספרי סטודנטים, תנאי קבלה, אלו דברים שהיום הם בתאום עם משרד החינוך.

<בתיה הקלמן-לב: משרד החינוך כגורם המתכלל והמתקצב הוא זה שבעצם מתווה את הדרך.

מסעוד גנאים: מה החלק שלכם בקביעת תנאי קבלה במכללות למשל?

<בתיה הקלמן-לב: בתאום עם משרד החינוך אנחנו קיבלנו החלטה במל"ג בשנת 2005, שהיא נספח להחלטה על הניהול האקדמי במכללות, שלפיה תנאי הקבלה נקבעים בתאום עם משרד החינוך.

<בתיה הקלמן-לב: העיקרון שעומד מאחורי זה הוא בעצם בתפקידו של משרד החינוך לערוב לרמתם של המורים שיגיעו אליו בסופו של דבר ללמד במערכת, ולכן תנאי הקבלה שמתעדכנים מעת לעת על ידי משרד החינוך מגיעים במסגרת דיווח למל"ג.

<בתיה הקלמן-לב: יש לנו תנאי קבלה של תשע"ט, שממש מחר אנחנו מביאים אותם בפני המל"ג לדיווח, אותם תנאי קבלה בין היתר שגם כמאל הציג במצגת, תנאי קבלה שלפחות הע"ט כפי שאנחנו רואים, יש דרישה להעלאה של הציון המשולב מ-525 ל-540.

<בתיה הקלמן-לב: יש דרישה של מבחן יע"ל למורים שהשפה שלהם אינה עברית.

עיסאווי פריג': מי קובע את מספר המכללות?

עיסאווי פריג': אתם מאשרים פתיחת מכללות?

<בתיה הקלמן-לב: משרד החינוך.

עיסאווי פריג': אין לכם נגיעה בזה.

עיסאווי פריג': כל מי שעומד בתור, יאללה, יפתח.

מסעוד גנאים: עיסאווי, הנקודה שהעלית מאוד נכונה, מאוד קריטית.

<נח גרינפלד: בתיה, משרד החינוך לא יכול לתת הכרה לפתוח - - - .

<נח גרינפלד: אין מכללות לא אקדמיות.

<בתיה הקלמן-לב: משרד החינוך לא נותן את ההכרה, אבל המל"ג בשעתו הקימה ועדות בדיקה שהמליצו למל"ג בסופו של דבר אחרי תהליך ארוך על הכרה בכל אחד מהמוסדות שמנינו כאן היום.

<בתיה הקלמן-לב: כל אחד מהתארים שהמכללות האלה מעניקות, לפני שהמכללה מקבלת אישור להעניק את התואר, המל"ג מקימה ועדות, סוקרים, שבודקות, מלוות את תוכניות הלימודים ומגיעות לכלל מסקנה שתוכניות הלימודים הללו עומדות ברמה אקדמית.

<בתיה הקלמן-לב: בנוסף גם מוודאים שתנאי הקבלה, כמו שהם מתואמים עם משרד החינוך, גם כן הם חלק מתוכנית הלימודים.

<בתיה הקלמן-לב: מעבר לזה, כל מה שקשור לכניסה של אותם מורים למערכת ולוודא באמת - - -

עיסאווי פריג': האם יש אסטרטגיה בין מספר המורים שעתידים להיות לעתיד לעומת המציאות בשטח, האם יש אסטרטגיה מהסוג הזה?

מסעוד גנאים: היא תגיד לך שזה משרד החינוך.

<בתיה הקלמן-לב: ביום שהמכללות לחינוך יצליחו לעבור לות"ת, כל נושא התכנון והתקצוב יהיה מרוכז.

<בתיה הקלמן-לב: זאת אחת הסיבות, אחד, האינסנטיב להחלטה שהתקבלה במל"ג בשיתוף עם משרד החינוך, של מעבר המכללות לחינוך בות"ת בין היתר מהסיבה הזאת, בשביל לתכלל את כלל המערכת ולראות את התכנון ברמה לאומית רחבה.

עיסאווי פריג': האם קיים התכנון העתידי ואיך כל המערכת אמורה להיראות בעתיד?

<בתיה הקלמן-לב: בכל מה שקשור למכללות לחינוך, התכנון כרגע הוא ביחד עם משרד החינוך.

מסעוד גנאים: בתיה, תודה רבה.

מסעוד גנאים: לפני השאלות של חברי הכנסת, מר ויסאם.

מסעוד גנאים: תציג את עצמך.

<ויסאם סואלחה: אני ויסאם סואלחה, מפקח פדגוגי ארצי, חברה ערבית, משרד העבודה.

<ויסאם סואלחה: אנחנו מכשירים את התלמידים שלנו לסיווג מקצועי.

מסעוד גנאים: על בתי ספר מקצועיים או מכונים טכנולוגיים?

<ויסאם סואלחה: מקצועיים.

<ויסאם סואלחה: טכנולוגיים, יש גם את המח"ט של משרד החינוך.

<ויסאם סואלחה: כפי שידוע לכם, אנחנו כבר תקופה ארוכה במלחמה, אנחנו ומשרד החינוך, משהו שקשור לדרגים יותר גבוהים, אבל כאן גם בתחום הזה משרד החינוך חוסם הרבה דברים שאנחנו רוצים לקדם במערכת שלנו.

מסעוד גנאים: ויסאם, מה יש לך בנדון עניין הכשרת המורים הערבים?

<ויסאם סואלחה: הבאתי את הרקע ואיך זה משפיע אצלנו באגף.

<ויסאם סואלחה: כל העניין של הסטאז', הפרקטיקום של המורים, משרד החינוך והמכללות לא מכירים בנו כגוף מכשיר את המורים שלנו.

<ויסאם סואלחה: אנחנו דוגלים בשזירה של פדגוגיה וטיפולים.

<ויסאם סואלחה: לא מכירים לנו בסטאז'.

<ויסאם סואלחה: המורים שמסיימים את המכללות לא יכולים להיקלט לבתי הספר שלנו, פרקטיקום וסטאז', למרות שאנחנו עובדים בשיטה אחרת.

<ויסאם סואלחה: דבר נוסף, העניין של הכשרת המנהלים.

<ויסאם סואלחה: "אבני ראשה" מקשה מאוד על המנהלים שלנו להתקבל לתוכנית הזאת.

<ויסאם סואלחה: אנחנו מונים כ-12,000 תלמידים.

<ויסאם סואלחה: המגזר הערבי, החברה הערבית היא כמעט חצי מבתי הספר שלנו.

<ויסאם סואלחה: רוב המנהלים שלנו לא יכולים להיות חלק - - -

מסעוד גנאים: ויסאם, מה שאתה מעלה, חשוב אני חושב לא לדיון הזה במיוחד, לדיון על כל המערך של בתי הספר המקצועיים והקשר עם משרד החינוך.

<ויסאם סואלחה: יש לי עוד נקודה.

<ויסאם סואלחה: מורי המקצועות הטכנולוגיים שקיימים אצלנו, אין להם תוכנית הכשרה להוראה.

<ויסאם סואלחה: הם לא עובדים עם מערכת מסלול הכשרה להוראה.

<ויסאם סואלחה: הם מלמדים ללא תעודת הכשרה.

מסעוד גנאים: תודה רבה.

מסעוד גנאים: חברי הכנסת, אם יש שאלות.

חנין זועבי: אני חושבת אם הייתה במדינה כלשהי מורים שלא יודעים לכתוב בכתיב נכון מול התלמידים שלהם, אולי היה שר החינוך מתפטר.

חנין זועבי: אתה יודע שאצלנו מורים נכנסים לכיתות ונופלים בטעויות של כיתה ד', של כיתה ו', של כיתה ח'?

חנין זועבי: יש מדיניות של הפקר.

חנין זועבי: אנחנו, בלי הגזמה, בלי דרמות, אני מבינה את הכעס.

חנין זועבי: הכעס במקומו.

חנין זועבי: אתה הורה, אתה גם היית כועס.

חנין זועבי: בסופו של דבר החינוך הילדים שלנו.

חנין זועבי: אני רוצה שאתה תודה שאולי אנחנו לא מדגישים את הבעיה הנכונה.

חנין זועבי: אולי הבעיה אינה בתנאי הקבלה.

חנין זועבי: הבעיה בתנאי הסיום.

חנין זועבי: יש מדיניות סמויה שלא להכשיל תלמידים, לא להכשיל סטודנטים.

חנין זועבי: אתה מפקח על המכללות.

חנין זועבי: אתה צריך לדאוג לשים את השאלה הזאת בפניך.

חנין זועבי: אם אחוז ההצלחה הוא 100%, אוקי, אני מקבלת, תנאי קבלה.

חנין זועבי: אני לא יכולה להתווכח.

חנין זועבי: תנאי קבלה כלליים, אתה אומר, 580-570.

חנין זועבי: אני לא רוצה למנוע מתלמידים ותלמידות, סטודנטים, להיכנס וללמוד.

חנין זועבי: שילמדו, אבל אני רוצה למנוע מהם בסוף התהליך, לא בהתחלת התהליך, ובזה אנחנו דנו בוועדת החינוך.

חנין זועבי: אני חושבת שזו האסטרטגיה הנכונה, לא לבקר ולצמצם את אלה שמתחילים, כי יש סטנדרטים גם לסטודנטים ערבים, גם ליהודים, אותם סטנדרטים, אלא לפקח יותר בסוף התהליך עם אלה שמצליחים.

חנין זועבי: לא יתכן ש-100% מצליחים.

חנין זועבי: אנחנו חושבים שההפקרות היא מדיניות סמויה שלא להכשיל סטודנטים.

חנין זועבי: לחץ מראשי המכללות, לחץ מאני לא יודעת מי, על המורים, מההורים.

חנין זועבי: אנחנו יודעים את זה.

חנין זועבי: לא מכשילים סטודנטים.

חנין זועבי: אני חושבת שזו בעיה שאנחנו צריכים להדק.

חנין זועבי: אין לך תשובה עליה.

חנין זועבי: השאלה האם יש הידוק, פיקוח על הסינון איך מסיימים?

חנין זועבי: זו הבעיה הראשונה.

חנין זועבי: הבעיה השנייה, מכללות ביישובים היהודיים שמלמדים בשפה העברית, אנחנו אומרים שהקושיה הראשונה היא שפת האם, אז אנחנו צריכים להתמודד עם בעיה ליצור מסלולים אחרים של למידה בערבית גם בתוך המכללות האלה.

חנין זועבי: אנחנו לא יכולים להגיד שצריכים לחזק את שפת האם, בעיה בשפת האם, ואחר כך 50% מאלה שלומדים, לומדים במכללות היהודיות, אז האם יש למשרד החינוך תשובה על הסוגיה הזאת?

חנין זועבי: רק שתי הסוגיות האלה.

מסעוד גנאים: תודה.

מסעוד גנאים: עיסוואי, שאלה אחת בלבד.

עיסאווי פריג': אני לא רוצה לשאול, רק לחדד נקודה.

עיסאווי פריג': ד"ר חואלד, אתה כמפקח שאחראי על התוצר שאמור לצאת מהמכללות, ברמת הפרקטיקה הרוב המכריע של המורים הוא רמה ירודה.

עיסאווי פריג': האם אתה לא חושב על ייסורי מצפון כמפקח, על התהליך ועל רמת המורה שצריכה לצאת החוצה?

עיסאווי פריג': המורים לא ברמה טובה.

עיסאווי פריג': איפה אתה?

עיסאווי פריג': אתה שלם עם זה, ישן טוב?

מסעוד גנאים: יש אחד מהאורחים שהוא נציג מהמשרדים ולא דיבר או רוצה לדבר?

מסעוד גנאים: לא.

מסעוד גנאים: מר כמאל, בבקשה.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו מסכימים אתכם שיש לשפר את רמת ההכשרה.

חנין זועבי: יש קטסטרופה.

<ד"ר כמאל חואלד: אז אנחנו מסכימים שיש לשפר את רמת המורים, את איכות המתקבלים ללימודים, את איכות תוכניות ההכשרה.

<ד"ר כמאל חואלד: הוזכר נושא השפה הערבית.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו כבר שנתיים במסגרת תוכנית "אתגרים" מחזקים את לימודי השפה הערבית גם במכללות הממלכתיות: במכללת גורדון, במכללת אורנים, במכללת אוהלו, במכללת קיי, במכללת אחוה, במכללת בית ברל.

<ד"ר כמאל חואלד: בכל המכללות האלו אנחנו מקיימים לימודי הכשרה, תגבור בשפה הערבית הן לסטודנטים והן לסגל.

<ד"ר כמאל חואלד: אני מסכים איתך ואנחנו ערים לנקודה הזו, והוועדה שהקמנו לפני ארבע שנים התייחסה לנקודה הזו ועובדה שאנחנו מיישמים את ההמלצה שלה.

<ד"ר כמאל חואלד: זו השנה השנייה שאנחנו עושים את זה.

<ד"ר כמאל חואלד: תוכניות ההכשרה לא רק בשפה הערבית.

<ד"ר כמאל חואלד: בכל המכללות לחינוך, ויושבת פה נציגת המל"ג, היו תוכניות דו-חוגיות.

<ד"ר כמאל חואלד: הוכשרו להוראה גם שפה ערבית וגם שפה עברית.

<ד"ר כמאל חואלד: יצא בסוף שהוא לא שולט לא בשפה הערבית ולא בשפה העברית.

<ד"ר כמאל חואלד: הפכנו את התוכניות, בתיה תעיד על דבריי, לתוכניות חד-חוגיות.

<ד"ר כמאל חואלד: הוא יוכשר להוראת אך ורק שפה וספרות ערבית, תוכנית חד-חוגית, לא דו-חוגית.

<ד"ר כמאל חואלד: המטרה היא העמקה והרחבה בתחום השפה והספרות הערבית, להכשיר אותם טוב יותר להוראת השפה הערבית.

<ד"ר כמאל חואלד: זה שיש בעיות, אנחנו מסכימים אתכם.

<ד"ר כמאל חואלד: יש בעיות, יש מה לעשות.

<ד"ר כמאל חואלד: יש מה לשפר?

<ד"ר כמאל חואלד: בוודאי.

<ד"ר כמאל חואלד: אנחנו לא יכולים לקבוע תנאי קבלה מגזריים.

<ד"ר כמאל חואלד: תנאי הקבלה הנהוגים במכללות לחינוך הערביות הם אותם תנאי קבלה במכללות הממלכתיות, ועוד אפילו יותר, ראיתם את מבחן הכניסה בשפה הערבית.

חנין זועבי: מה אחוז הצלחה במכללות הערביות?

עיסאווי פריג': לא, היהודיות, בכדי שתעשי השוואה.

<ד"ר כמאל חואלד: מבחינה משפטית אנחנו לא יכולים לקבוע תנאי קבלה לערבים, שונים מתנאי הקבלה - - -

עיסאווי פריג': אני מסכים איתך.

<ד"ר כמאל חואלד: הזכרת את האוטובוס שעולים עליו.

<ד"ר כמאל חואלד: מבחינה משפטית אנחנו לא יכולים להגביל היקף קליטה.

עיסאווי פריג': אבל איזה סנקציות עשית להם שיפסיק להם מימון, תקצוב?

<ד"ר כמאל חואלד: מימון עשינו.

<ד"ר כמאל חואלד: זה בדיון משפטי בבג"צ, אבל אנחנו לא יכולים למנוע קליטה מעבר לתקנים שניתנים.

חנין זועבי: פיקוח על אחוזי הצלחה.

עיסאווי פריג': אתה הרגולטור, אתה הכוח.

עיסאווי פריג': אם אתה לא תוכל, אז מי כן יכול?

מסעוד גנאים: אולי נשאיר לדיון ההמשך שיהיה, מה ההצעות שלהם כדי לשפר את המצב.

<ד"ר כמאל חואלד: חבר הכנסת עיסאווי, הכול נבדק מבחינה משפטית.

<ד"ר כמאל חואלד: רצינו לעשות את זה אבל לא הצלחנו.

<ד"ר כמאל חואלד: עובדה שהלכנו עכשיו על קול קורא לגיוס של מועמדים איכותיים עם נתוני כניסה גבוהים יותר.

<ד"ר כמאל חואלד: ראיתם את זה במצגת.

<ד"ר כמאל חואלד: הנקודה שהעלית אותה גם כן נקודה חשובה, כמה מסיימים ותוך כמה זמן.

<ד"ר כמאל חואלד: א', לא כולם מסיימים תוך ארבע שנים.

<ד"ר כמאל חואלד: חלקם נכשלים בקורסים מסוימים.

<ד"ר כמאל חואלד: יושב פה נציג אחת המכללות, יכול להעיד, מרצה גם כן באחת המכללות.

<ד"ר כמאל חואלד: חלק נכשלים בקורסים מסוימים ולוקח להם במקום ארבע שנים, חמש שנים ולפעמים שש שנים עד שמסיימים את התואר.

מסעוד גנאים: יש דברים כתובים בקשר למכללות האלה, כמה נכנסו, כמה סיימו?

חנין זועבי: אתה מסכים עם התיאור שלנו שיש מדיניות סמויה לא להכשיל סטודנטים?

<ד"ר כמאל חואלד: אני לא יודע אם זו מדיניות סמויה.

עיסאווי פריג': האם יש דברים שרצית לעשות וחסמו בעדך?

<ד"ר כמאל חואלד: לא.

<ד"ר כמאל חואלד: עוד פעם אני חוזר על זה.

<ד"ר כמאל חואלד: לא כולם מסיימים בארבע שנים.

<ד"ר כמאל חואלד: חלקם, לוקח להם חמש שנים, וחלקם, לוקח להם שש שנים.

חנין זועבי: חלקם לא צריכים לסיים בכלל.

<ד"ר כמאל חואלד: לעניין המסמך שהציג אותו חבר הכנסת פריג'.

<ד"ר כמאל חואלד: חבר הכנסת פריג' טען שמבחינת הנתונים יש חוסר הלימה בין הנתונים שהצגתי במצגת לבין הנתונים המופיעים במסמך שהוא מחזיק.

<ד"ר כמאל חואלד: נכון, יש חוסר הלימה, אבל הנתונים שאתה מחזיק זה מורים בחינוך הרשמי.

<ד"ר כמאל חואלד: אני הצגתי נתונים של למ"ס עבור מורים בחינוך הרשמי ובחינוך המוכר שאינו רשמי, כלל המורים דוברי הערבית.

<ד"ר כמאל חואלד: פה זה רק רשמי.

עיסאווי פריג': אז יש 8,000 לא רשמי.

מסעוד גנאים: אבל מה עם המשרה המלאה, 100% פלוס?

מסעוד גנאים: יש לכם כזה?

מסעוד גנאים: אין דבר כזה.

עיסאווי פריג': מה עלי כחבר כנסת לעשות?

<ד"ר כמאל חואלד: חברת הכנסת זועבי דיברה על טעויות של מורים בשפה הערבית, שלומדים שפה ערבית באוניברסיטה לתואר שני.

<ד"ר כמאל חואלד: זה לימודי האסלאם.

<ד"ר כמאל חואלד: לומדים אותם בעברית.

<ד"ר כמאל חואלד: תאמין לי שיהיה יותר מטעויות.

מסעוד גנאים: בסדר, תודה.

מסעוד גנאים: נח, בקצרה.

<נח גרינפלד: אני קודם רוצה לומר תודה על הישיבה.

<נח גרינפלד: שמענו גם דברים חשובים, בין היתר אני אקח את הנקודה האחרונה שמבחינה זו כן לשקול קביעה של מבחני רישוי.

<נח גרינפלד: בחלק הזה אני אומר את הדברים האלה, שקלנו את הדברים לשעבר, אבל אני אומר את החלק הזה, רעיון שמבחינתנו שווה להעלות אותו פעם נוספת בתוך החלק הזה מבחינת הדיון.

<נח גרינפלד: נקודה נוספת, אני אומר שאני מבחינה זו, כן, אנחנו מרגישים שותפים.

<נח גרינפלד: חס ושלום שאני אגיד שזו מדיניות שלנו.

<נח גרינפלד: כמאל יכול לצטט כמה פעמים אמרתי לנשיאי המכללות, אדונים, האחריות שלכם לחברה שלכם, איך אתם מקבלים.

<נח גרינפלד: הפעלנו תוכנית, תאמינו לי, עם המון כסף.

<נח גרינפלד: אמרנו להם, תשמעו, אין מגבלה תקציבית, בואו נעבוד על איכות.

<נח גרינפלד: זו המשימה, זה היעד, כי אנחנו רוצים את השותפות שלכם.

מסעוד גנאים: תודה, נוח.

עיסאווי פריג': סנקציות וסנקציות.

<נח גרינפלד: אנחנו נקטנו בסנקציות ולקחו אותנו לבית משפט.

מסעוד גנאים: חברים, תנו לי לסכם את הישיבה כי הזמן אזל.

מסעוד גנאים: תחילה, אני מודה לכל האורחים שבאו.

מסעוד גנאים: ועדת החינוך רוכשת כבוד לכל האורחים.

מסעוד גנאים: הביקורת הנוקבת שהועלתה בו, אין ספק שהיא על מדיניות משרד החינוך, על שר החינוך והמדיניות שלו.

מסעוד גנאים: אנחנו רואים בפקידים ובנציגים של משרד החינוך שהם צריכים להיות פרטנר שלנו כדי לשפר את איכות המורים.

מסעוד גנאים: הוועדה רואה חשיבות רבה להכשרת המורים הערביים להתקדמות בחינוך הערבי ושיפור הישגיו.

מסעוד גנאים: הוועדה רשמה בפניה את קביעתו של נציג משרד החינוך, מר כמאל חואלד, מפקח מוסדות להכשרת עובדי הוראה, שיש בעיה בהכשרת המורים הערביים.

מסעוד גנאים: הוועדה גם רשמה בפניה את אמירתו של מר נח גרינפלד, מנהל אגף להכשרת עובדי הוראה, בצורך לקבוע מבחני רישוי.

מסעוד גנאים: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבחון תקצוב המכללות להוראה לא לפי פר סטודנט אלא לפי קריטריוני איכות ומצוינות.

מסעוד גנאים: הוועדה קוראת למשרד החינוך להקים ועדת מומחים ערבים שתדון בסוגיה ותגיש את המלצותיה תוך שישה חודשים מיום קיומה.

מסעוד גנאים: הוועדה קוראת להידוק הפיקוח הפדגוגי והעברתו לאחריות של המל"ג ולבחון האם אחוז המצליחים הוא אמיתי או לא.

מסעוד גנאים: הוועדה קוראת להידוק הקשר בין התדרוך והמדריכים בשטח לבין התהליך החינוכי.

מסעוד גנאים: הוועדה תקיים ישיבת מעקב בנוכחות אנשי שטח ממשרד החינוך ומנהלי המכללות.

מסעוד גנאים: תודה רבה לכולם.